title: 1988 m. kovo 24 d. Komisijos direktyva, derinanti su technikos pažanga Tarybos direktyvą 80/1269/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių variklio galią, suderinimo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31988L0195

Oficialusis leidinys L 092 , 09/04/1988 p. 0050 - 0059 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 13 tomas 17 p. 0048  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 13 tomas 17 p. 0048

		Komisijos direktyva1988 m. kovo 24 d.derinanti su technikos pažanga Tarybos direktyvą 80/1269/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių variklio galią, suderinimo(88/195/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1980 m. gruodžio 16 d. Tarybos direktyvą 80/1269/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių variklio galią, suderinimo [1], ypač į jos 3 straipsnį,kadangi atsižvelgiant į įgytą patirtį ir mokslo pažangą dabar yra tikslinga patikslinti Direktyvoje 80/1269/EEB nustatytą tvarką ir ypač suderinti ją su naujausiomis Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos ir Tarptautinės standartizacijos organizacijos (ISO) priemonėmis;kadangi šioje direktyvoje numatytoms priemonėms pritarė Direktyvų dėl motorinių transporto priemonių derinimo su technikos pažanga komitetas,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisDirektyvos 80/1269/EEB I ir II priedai iš dalies keičiami pagal šios direktyvos priedą.2 straipsnis1. Nuo 1988 m. balandžio 1 d. nė viena valstybė narė neturi teisės dėl su transporto priemonių variklio galia susijusių priežasčių:- atsisakyti transporto priemonių tipui suteikti EEB tipo patvirtinimą, išduoti Tarybos direktyvos 70/156/EEB [2] 10 straipsnio 1 dalies paskutinėje įtraukoje numatyto liudijimo kopiją arba suteikti nacionalinį tipo patvirtinimą,- uždrausti naudoti transporto priemones,jei to tipo transporto priemonių variklio galia buvo nustatyta pagal Direktyvą 80/1269/EEB su pakeitimais, padarytais šia direktyva.2. Nuo 1988 m. spalio 1 d. valstybės narės:- nebeišduoda Tarybos direktyvos 70/156/EEB 10 straipsnio 1 dalies paskutinėje įtraukoje numatyto liudijimo kopijų transporto priemonių tipui, kurių variklio galia nenustatyta pagal Direktyvą 80/1269/EEB su pakeitimais, padarytais šia direktyva;- gali atsisakyti suteikti nacionalinį tipo patvirtinimą transporto priemonių tipui, kurių variklio galia nenustatyta pagal Direktyvą 80/1269/EEB su pakeitimais, padarytais šia direktyva.3. Nuo 1992 m. spalio 1 d. valstybės narės gali uždrausti naudoti transporto priemones, kurių variklio galia nenustatyta pagal Direktyvą 80/1269/EEB su pakeitimais, padarytais šia direktyva.3 straipsnisValstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję iki 1988 m. balandžio 1 d., įgyvendina šią direktyvą. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.4 straipsnisŠi direktyva yra skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1988 m. kovo 24 d.Komisijos varduCockfieldPirmininko pavaduotojas[1] OL L 375, 1980 12 31, p. 46.[2] OL L 42, 1970 2 23, p. 1.--------------------------------------------------PRIEDASDirektyvos 80/1269/EEB I priedas pakeičiamas taip:"1 PRIEDASVARIKLIO GALIOS NUSTATYMAS1. EEB TIPO PATVIRTINIMAS1.1. Paraiška dėl EEB tipo patvirtinimoParaišką patvirtinti transporto priemonės EEB tipą atsižvelgiant į variklio galią pateikia transporto priemonės gamintojas arba jo įgaliotasis atstovas.1.1.1. Kartu su ja turi būti pateikta po tris toliau nurodyto dokumento ir tokių dokumentų kopijas:1.1.1.1. Tinkamai užpildytas informacinis lapas.1.1.1.2. 1 arba 2 papildymuose reikalaujama informacija.1.1.2. Jei už tipo patvirtinimo bandymus atsakinga techninė tarnyba juos daro pati, tai turi būti pristatyta tvirtinamo tipo pavyzdinė transporto priemonė.1.2. DokumentaiJei 1.1 poskyryje nurodyta paraiška yra priimama, kompetentinga institucija turi parengti dokumentą, kurio pavyzdys pateiktas II priede. Norėdama parengti šį dokumentą, EEB tipo patvirtinimo bandymus darančios valstybės narės kompetentinga institucija gali naudotis ataskaita, kurią, laikydamasi šios direktyvos nuostatų, parengė patvirtinta ar pripažinta laboratorija.2. TAIKYMO SRITIS2.1. Šis metodas taikomas vidaus degimo varikliams, varantiems M ir N kategorijų transporto priemones, kaip apibrėžta Direktyvos 70/156/EEB I priede, kurie priskiriami kuriam nors iš toliau nurodytų tipų.2.1.1. Vidaus degimo stūmokliniai varikliai (priverstinio uždegimo arba slėginio uždegimo), išskyrus variklius su laisvuoju stūmokliu.2.1.2. Rotoriniai stūmokliniai varikliai.2.2. Šis metodas taikomas varikliams su pripūtimu ar be pripūtimo.3. APIBRĖŽIMAIŠioje direktyvoje:3.1. "Naudingoji galia" – tai galia esant atitinkamam variklio apsisukimų dažniui, gauta bandymų stende alkūninio veleno ar jo atitikmens gale, kai prijungti 1 lentelėje išvardyti papildomi įtaisai. Jei galią galima matuoti tik kai prijungta pavarų dėžė, reikia atsižvelgti į pavarų dėžės naudingumo koeficientą.3.2. "Didžiausia naudingoji galia" – tai didžiausia naudingosios galios vertė, išmatuota visiškai apkrovus variklį.3.3. "Standartinės gamybos įranga" – tai konkrečiai paskirčiai gamintojo tiekiama įranga.4. VISIŠKOS NAUDINGOSIOS GALIOS MATAVIMŲ TIKSLUMAS4.1. Sukimo momentas: ± 1 % išmatuoto sukimo momento [1].4.2. Variklio apsisukimų dažnisMatavimo tikslumas turi būti ± 0,5 %. Geriausia, jei variklio apsisukimų dažnis matuojamas automatiškai sinchronizuojamu apsisukimų skaitikliu ir chronometru (ar skaitikliu chronometru).4.3. Degalų sąnaudos: ± 1 % išmatuotų sąnaudų.4.4. Degalų temperatūra: ± 2 °K.4.5. Variklio įsiurbiamo oro temperatūra: ± 2 °C.4.6. Atmosferos slėgis: ± 100 Pa.4.7. Slėgis įsiurbimo kolektoriuje: ± 50 Pa (žr. 1 lentelės 1 pastabą).4.8. Slėgis transporto priemonės išmetimo vamzdyje: ± 200 Pa (žr. 1 lentelės 1 pastabą).5. VARIKLIO NAUDINGOSIOS GALIOS MATAVIMO BANDYMAS5.1. Pagalbinė įranga5.1.1. Įmontuojama pagalbinė įrangaPagalbinė įranga, kuri bandant reikalinga varikliui veikti norimu režimu (išvardyta 1 lentelėje), įmontuojama bandymų staklėse kiek įmanoma taip, kaip ji būtų įrengta ją naudojant tikrovėje.5.1.2. Išmontuojama pagalbinė įrangaBandymams galima išmontuoti tam tikrą pagalbinę įrangą, kuri būtina tik eksploatuojant transporto priemonę ir kuri gali būti primontuota prie variklio.Kaip pavyzdys pateikiamas šis neišsamus sąrašas:- stabdžių oro kompresorius,- vairo stiprintuvo kompresorius,- pakabos kompresorius,- oro kondicionavimo sistema.Jei priedų nuimti neįmanoma, galia, kurią jie sunaudoja būdami neapkrauti, gali būti nustatyta ir pridėta prie išmatuotosios variklio galios.1 LENTELĖPagalbinė įranga, naudojama bandymuose variklio naudingajai galiai apskaičiuotiNr. | Pagalbinė įranga | Montuojama darant naudingosios galios bandymą |1 | Įsiurbimo sistema | |Įsiurbimo kolektorius | Taip, standartinės gamybos įranga |Oro filtras |Įsiurbimo duslintuvas (1a) |Karterio išmetamųjų dujų kontrolės sistema |Greičio ribotuvas (1a) |2 | Indukcinio kaitinimo įtaisas įsiurbimo kolektoriuje | Taip, standartinės gamybos įranga (jei įmanoma, ji turėtų būti įtvirtinta kuo palankesnėje vietoje) |3 | Išmetimo sistema | |Išmetamųjų dujų valytuvas | Taip, standartinės gamybos įranga |Kolektorius |Jungiamieji vamzdžiai |Duslintuvas (1b) |Duslintuvo išmetamasis vamzdis |Pagalbinis stabdys |Pripūtimo kompresorius |4 | Degalų siurblys | Taip, standartinės gamybos įranga |5 | Karbiuratorius | |Elektroninė valdymo sistema, oro debitomatis ir kt. (jei įmontuota) | Taip, standartinės gamybos įranga |Slėgio reduktorius | Dujinių variklių įranga |Garintuvas |Maišytuvas |6 | Degalų įpurškimo įranga (benzininis ir dyzelinis varikliai) | |Priešfiltris | Taip, standartinės gamybos įranga |Filtras |Siurblys |Aukšto slėgio vamzdis |Purkštuvas |Oro įsiurbimo vožtuvas, jei įmontuotas |Elektroninė valdymo sistema, oro debitomatis ir kt. (jei įmontuota) |Reguliatorius (reguliavimo sistema) |Degalų siurblio krumpliastiebio visos apkrovos automatinis ribotuvas atsižvelgiant į atmosferos sąlygas |7 | Aušinimo skysčiu įranga | |Variklio gaubtas | Ne |Gaubto oro išleidimo anga |Radiatorius | Taip, standartinės gamybos įranga (5) |Ventiliatorius |Ventiliatoriaus gaubtas |Vandens siurblys |Termostatas |8 | Aušinimas oru | |Gaubtas | Taip, standartinės gamybos įranga |Ventiliatorius (5) (6) |Temperatūros reguliatorius |9 | Elektros įranga | Taip, standartinės gamybos įranga |10 | Pripūtimo įranga | |Kompresorius, tiesiogiai ar netiesiogiai varomas varikliu ir (arba) išmetamosiomis dujomis | Taip, standartinės gamybos įranga |Tarpinis aušintuvas |Aušinimo priemonės siurblys arba ventiliatorius (varomas varikliu) |Aušinimo priemonės srauto reguliavimo įtaisas (jei įmontuotas) |11 | Papildomas bandymų stendo ventiliatorius | Taip, jei reikalingas |12 | Apsaugos taršos įtaisai | Taip, standartinės gamybos įranga |1 | Karbiuratoriaus (-ų) reguliavimas | Nustatomas pagal gamintojo gaminio specifikacijas ir be papildomų pakeitimų naudojamas konkrečioje transporto priemonėje |2 | Įpurškimo siurblio tiekimo sistemos reguliavimas |3 | Uždegimo ar įpurškimo sinchronizavimas (sinchronizavimo kreivė) |4 | Reguliatoriaus nustatymas |5 | Apsaugos taršos įtaisai |5.3. Bandymo reikalavimai5.3.1. Priverstinio uždegimo variklių naudingosios galios bandymas turi būti daromas su visiškai atidarytu droseliu, o slėginio uždegimo variklių – su įpurškimo siurbliu, nustatytu visiškos apkrovos fiksuotoje padėtyje, kai variklis įrengtas, kaip apibrėžta 1 lentelėje.5.3.2. Eksploatavimo duomenys turi būti gauti tomis pačiomis darbo sąlygomis, varikliui tiekiant reikiamą švaraus oro kiekį. Variklis turi būti įvažinėtas pagal gamintojo rekomendacijas. Degimo kamerose gali būti tam tikras kiekis nuosėdų.Norint sumažinti pataisos koeficiento dydį, bandymų sąlygos, pvz., įsiurbiamo oro temperatūra, turi būti kiek įmanoma artimesnės etaloninėms sąlygoms (žr. 6.2).5.3.3. Į variklį įsiurbiamo oro (aplinkos oro) temperatūra turi būti matuojama ne toliau kaip 0,15 m atstumu nuo oro filtro įleidžiamosios angos, o jei filtras nenaudojamas – nuo karbiuratoriaus oro angos. Termometras ar termopora apsaugomi nuo spinduliuojamos šilumos ir įstatomi tiesiai į oro srautą. Be to, jie turi būti apsaugoti nuo atgal purškiamų degalų. Turi būti pakankamas skaičius matavimo vietų, kad būtų gauta kuo artimesnė vidutinei temperatūrai įsiurbimo vietoje.5.3.4. Duomenys pradedami registruoti tada, kai sukimo momentas, apsisukimų dažnis ir temperatūra išlieka iš esmės pastovūs ne trumpiau kaip vieną minutę.5.3.5. Variklio apsisukimų dažnis matavimo bandyme turi nenukrypti nuo pasirinkto apsisukimų dažnio daugiau kaip ± 1 % ar ± 10 min-1, atsižvelgiant į tai, kuris skaičius didesnis.5.3.6. Stabdymo apkrovos, degalų sąnaudų ir įsiurbiamo oro temperatūros rodmenys turi būti užrašomi vienu laiku, o jų vertės turi būti dviejų pastovių iš eilės išmatuotų verčių, kurios stabdymo apkrovai ir degalų sąnaudoms skiriasi mažiau kaip 2 %, vidurkis.5.3.7. Turi būti palaikoma tokia aušinimo medžiagos temperatūra ties išėjimo iš variklio anga, kad ji nesiskirtų nuo gamintojo nurodytos viršutinės termostatiškai kontroliuojamos temperatūros ± 5 °K. Jei gamintojas temperatūros nenurodo, ji yra 353 °K ± 5 °K.Oru aušinamuose varikliuose gamintojo nurodytoje vietoje etaloninėmis sąlygomis turi nesiskirti nuo gamintojo nurodytos didžiausios vertės daugiau kaip + 0/–20 °K.5.3.8. Degalų temperatūra matuojama ties įtekėjimo į karbiuratorių anga arba ties degalų įpurškimo sistema ir turi būti palaikoma tarp variklio gamintojo nustatytų ribų.5.3.9. Tepimo alyvos temperatūra, matuojama karterio dugninėje arba ties ištekėjimo iš alyvos aušintuvo anga, turi būti palaikoma tarp variklio gamintojo nustatytų ribų.5.3.10. Temperatūrai palaikyti tarp 5.3.7, 5.3.8 ir 5.3.9 punktuose nurodytų ribų galima naudoti papildomą reguliavimo sistemą.5.3.11. DegalaiNaudojami laisvai galimi įsigyti degalai be dūmijimą slopinančių priedų. Etaloniniai degalai yra nurodyti:a) priverstinio uždegimo varikliams – VI priedo 1 skyriuje;b) slėginio uždegimo varikliams – VI priedo 2 skyriuje,1970 m. kovo 20 d. Tarybos direktyvoje 70/220/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių priemones, kurių būtina imtis oro apsaugai nuo motorinių transporto priemonių išmetamųjų teršalų, suderinimo [13] su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 83/351/EEB [14].Gamintojas savo nuožiūra vietoj pirmiau minėtų degalų gali naudoti CEC [15] apibrėžtus degalus: CEC-RF-08-A-85 (priverstinio uždegimo varikliams, varomiems bešviniais degalais) arba CEC-RF-03-A-84 (slėginio uždegimo varikliams).5.4. Bandymų eigaMatavimai daromi taikant pakankamą variklio apsisukimų dažnio verčių skaičių, kad būtų galima sudaryti tikslią visiškai apkrauto variklio galios kreivę nuo gamintojo nustatytos mažiausios iki didžiausios apsisukimų dažnio vertės. Šiame apsisukimų dažnio verčių intervale turi būti ta apsisukimų dažnio vertė, kuriai esant variklis sukuria didžiausią galią. Kiekvienai apsisukimų dažnio vertei gauti imamas dviejų nusistovėjusių matavimų vidurkis.5.5. Dūmingumo indekso matavimasBandant ištiriama, ar slėginio uždegimo variklių išmetamosios dujos atitinka Direktyvos 72/306/EEB [16] VI priede nustatytus reikalavimus.5.6. Duomenys, kuriuos reikia užregistruotiDuomenys, kuriuos reikia užregistruoti, nurodyti I priedėlyje.6. GALIOS PATAISOS KOEFICIENTAI6.1. ApibrėžimasPataisos koeficientas – tai daugiklis, iš kurio reikia dauginti išmatuotą galią, norint nustatyti variklio galią 6.2 poskyryje nurodytomis etaloninėmis atmosferos sąlygomis:P0 = α × Pčia:P0 – patikslintoji galia (t. y. galia etaloninės atmosferos sąlygomis);α – pataisos koeficientas (αa arba αd);P – išmatuotoji galia (bandymais nustatyta galia).6.2. Etaloninės atmosferos sąlygos6.2.1. Temperatūra (T0): 298 °K (25 °C).6.2.2. Sauso oro slėgis (ps0): 99 kPa.Pastaba:Sauso oro slėgis paremtas 100 kPa bendro slėgio verte ir 1 kPa vandens garų slėgio verte.6.3. Bandymų atmosferos sąlygosBandymų metu atmosferos sąlygos turi būti tokios:6.3.1. Temperatūra (T)Priverstinio uždegimo varikliai: 288 °K ≤ T ≤ 308 °K;Slėginio uždegimo varikliai: 283 °K ≤ T ≤ 313 °K.6.3.2. Slėgis (ps)80 kPa ≤ ps ≤ 110 kPa.6.4. Pataisos koeficientų αa ir αd nustatymas [17]6.4.1. Priverstinio uždegimo varikliai (su pripūtimu ir be jo) – koeficientas αaαa =.[18],čia:T – absoliutinė temperatūra variklio oro įleidžiamojoje angoje, Kelvinais (°K);ps – sauso oro atmosferinis slėgis, kilopaskaliais (kPa), t. y. bendrasis atmosferos slėgis atėmus vandens garų slėgį.Laboratorijoje turi būti tokios sąlygos:Tam, kad bandymas būtų galiojantis, pataisos koeficientas αa turi būti:0,93 ≤ αa ≤ 1,07Jei šios ribos viršijamos, bandymo ataskaitoje turi būti nurodyta gautoji vertė ir tikslios bandymo sąlygos (temperatūra ir slėgis).6.4.2. Slėginio uždegimo varikliai – koeficientas αdSlėginio uždegimo variklių pataisos koeficientas (αd) esant pastovioms santykinėms degalų sąnaudoms skaičiuojamas taikant tokią formulę:αd = (fa) fmčia:fa – atmosferos koeficientas;fm – kiekvieno tipo variklio ir jo nustatymų būdingasis parametras.6.4.2.1. Atmosferos koeficientas faŠis koeficientas nusako aplinkos sąlygų (slėgio, temperatūros ir drėgnio) poveikį variklio įsiurbiamam orui.Įvairių variklių tipų atmosferos koeficientai yra skirtingi.6.4.2.1.1. Varikliai be pripūtimo ir su mechaniniu pripūtimu.f=..6.4.2.1.2. Varikliai su turbokompresoriumi ir su arba be įsiurbiamo oro aušinimo.f=..6.4.2.2. Variklio koeficientas fmfm yra qc (patikslintojo degalų debito) funkcija:fm = 0,036 qc – 1,14,čia:qc = q/rčia:q – degalų debitas miligramais per ciklą viename darbinio tūrio litre (mg/(l × ciklas));r – kompresijos koeficientas (varikliuose be pripūtimo r = 1).Ši formulė qc verčių intervalui nuo 40 iki 65 mg/(l × ciklas).Jei qc vertės yra mažesnės kaip 40 mg/(l × ciklas), naudojama pastovi fm vertė 0,3 (fm = 0,3).Jei qc vertės yra didesnės kaip 65 mg/(l × ciklas), naudojama pastovi fm vertė 1,2 (fm = 1,2) (žr. paveikslą):+++++ TIFF +++++6.4.2.3. Laboratorijoje turi būti tokios sąlygos:Tam, kad bandymas būtų galiojantis, pataisos koeficientas αd turi būti:0,9 ≤ αd ≤ 1,1Jei šios ribos viršijamos, bandymo ataskaitoje turi būti nurodyta gautoji vertė ir tikslios bandymo sąlygos (temperatūra ir slėgis).7. BANDYMŲ ATASKAITABandymų ataskaitoje turi būti pateikti II priede nurodyti rezultatai ir visi naudingajai galiai nustatyti reikalingi apskaičiavimai ir šio priedo 1 priedėlyje ar 2 priedėlyje nurodytos variklio charakteristikos.8. VARIKLIO TIPO KEITIMASApie bet kokį variklio keitimą, susijusį su šio priedo 1 priedėlyje ar 2 priedėlyje pateiktomis charakteristikomis, turi būti pranešta kompetentingajai institucijai. Tuomet ši institucija gali:8.1. padarytus pakeitimus laikyti negalinčiais turėti kokios nors įtakos variklio galiai; arba8.2. pareikalauti, kad variklio galia būtų nustatyta darant bandymus, kurie jai atrodo būtini.9. NAUDINGOSIOS GALIOS MATAVIMO LEISTINIEJI NUOKRYPIAI9.1. Techninės tarnybos nustatyta variklio naudingoji galia gali skirtis nuo gamintojo nurodytos galios ne daugiau kaip ± 2 %, kai variklio apsisukimų dažnio leistinasis nuokrypis yra lygus 1,5 %.9.2. Variklio naudingoji galia produkcijos atitikties bandyme gali skirtis nuo tipo patvirtinimo bandyme nustatytos galios ± 5 %."Direktyvos 80/1269/EEB 1 priedėlis iš dalies keičiamas taip:Poskyrio pavadinimas "(Dyzeliniai varikliai)" pakeičiamas į "(Slėginio uždegimo varikliai)".3.2.2.1.3, 3.2.2.4.3, 3.2.2.4.4 ir 3.2.2.4.5 papunkčiuose "aps./min." keičiama į "min-1".3.2.2.3.3 papunktyje "barai" keičiama į "kPa".Direktyvos 80/1269/EEB 2 priedėlis iš dalies keičiamas taip:3.2.2.4. papunktyje "barai" keičiama į "kPa".Direktyvos 80/1269/EEB II priedas iš dalies keičiamas taip:5.1.1, 5.1.2 ir 5.1.3 punktuose "milibarai" keičiama į "kPa".5.3, 6.1, 6.2, 6.3 ir 6.4 punktuose "aps./min." keičiama į "min-1".5.6.3 bei 5.6.4 punktuose ir 6.1 bei 6.2 punktuose "dyzeliniai" keičiama į "slėginio uždegimo".[1] Sukimo momento matavimo sistema sukalibruojama taip, kad būtų įvertinti trinties nuostoliai. Apatinės dinamometrinio stendo matavimo skalės pusės tikslumas gali būti 2 % išmatuoto sukimo momento.[13] OL L 76, 1970 4 6, p. 1.[14] OL L 197, 1983 7 20, p. 1.[15] Tepalų ir variklių degalų eksploatacinių charakteristikų bandymų kūrimo Europos koordinacinė taryba.[16] OL L 190, 1972 8 20, p. 1.[17] Bandymus galima daryti patalpose, kuriose kondicionuojamas oras ir galima reguliuoti atmosferos sąlygas.[18] Jei varikliuose yra automatinis oro temperatūros reguliatorius, kuris esant visiškai apkrovai 25 °C temperatūroje netiekia karšto oro, bandymas atliekamas įtaisui esant visiškai uždarytam. Jei įtaisas 25 °C temperatūroje tebeveikia, tuomet bandoma jam įprastai veikiant, o pataisos koeficiento temperatūros nario laipsnio rodiklis yra lygus nuliui (temperatūros korekcija netaikoma).--------------------------------------------------1 PRIEDASVARIKLIO GALIOS NUSTATYMAS1. EEB TIPO PATVIRTINIMAS1.1. Paraiška dėl EEB tipo patvirtinimoParaišką patvirtinti transporto priemonės EEB tipą atsižvelgiant į variklio galią pateikia transporto priemonės gamintojas arba jo įgaliotasis atstovas.1.1.1. Kartu su ja turi būti pateikta po tris toliau nurodyto dokumento ir tokių dokumentų kopijas:1.1.1.1. Tinkamai užpildytas informacinis lapas.1.1.1.2. 1 arba 2 papildymuose reikalaujama informacija.1.1.2. Jei už tipo patvirtinimo bandymus atsakinga techninė tarnyba juos daro pati, tai turi būti pristatyta tvirtinamo tipo pavyzdinė transporto priemonė.1.2. DokumentaiJei 1.1 poskyryje nurodyta paraiška yra priimama, kompetentinga institucija turi parengti dokumentą, kurio pavyzdys pateiktas II priede. Norėdama parengti šį dokumentą, EEB tipo patvirtinimo bandymus darančios valstybės narės kompetentinga institucija gali naudotis ataskaita, kurią, laikydamasi šios direktyvos nuostatų, parengė patvirtinta ar pripažinta laboratorija.2. TAIKYMO SRITIS2.1. Šis metodas taikomas vidaus degimo varikliams, varantiems M ir N kategorijų transporto priemones, kaip apibrėžta Direktyvos 70/156/EEB I priede, kurie priskiriami kuriam nors iš toliau nurodytų tipų.2.1.1. Vidaus degimo stūmokliniai varikliai (priverstinio uždegimo arba slėginio uždegimo), išskyrus variklius su laisvuoju stūmokliu.2.1.2. Rotoriniai stūmokliniai varikliai.2.2. Šis metodas taikomas varikliams su pripūtimu ar be pripūtimo.3. APIBRĖŽIMAIŠioje direktyvoje:3.1. "Naudingoji galia" – tai galia esant atitinkamam variklio apsisukimų dažniui, gauta bandymų stende alkūninio veleno ar jo atitikmens gale, kai prijungti 1 lentelėje išvardyti papildomi įtaisai. Jei galią galima matuoti tik kai prijungta pavarų dėžė, reikia atsižvelgti į pavarų dėžės naudingumo koeficientą.3.2. "Didžiausia naudingoji galia" – tai didžiausia naudingosios galios vertė, išmatuota visiškai apkrovus variklį.3.3. "Standartinės gamybos įranga" – tai konkrečiai paskirčiai gamintojo tiekiama įranga.4. VISIŠKOS NAUDINGOSIOS GALIOS MATAVIMŲ TIKSLUMAS4.1. Sukimo momentas: ± 1 % išmatuoto sukimo momento [1].4.2. Variklio apsisukimų dažnisMatavimo tikslumas turi būti ± 0,5 %. Geriausia, jei variklio apsisukimų dažnis matuojamas automatiškai sinchronizuojamu apsisukimų skaitikliu ir chronometru (ar skaitikliu chronometru).4.3. Degalų sąnaudos: ± 1 % išmatuotų sąnaudų.4.4. Degalų temperatūra: ± 2 °K.4.5. Variklio įsiurbiamo oro temperatūra: ± 2 °C.4.6. Atmosferos slėgis: ± 100 Pa.4.7. Slėgis įsiurbimo kolektoriuje: ± 50 Pa (žr. 1 lentelės 1 pastabą).4.8. Slėgis transporto priemonės išmetimo vamzdyje: ± 200 Pa (žr. 1 lentelės 1 pastabą).5. VARIKLIO NAUDINGOSIOS GALIOS MATAVIMO BANDYMAS5.1. Pagalbinė įranga5.1.1. Įmontuojama pagalbinė įrangaPagalbinė įranga, kuri bandant reikalinga varikliui veikti norimu režimu (išvardyta 1 lentelėje), įmontuojama bandymų staklėse kiek įmanoma taip, kaip ji būtų įrengta ją naudojant tikrovėje.5.1.2. Išmontuojama pagalbinė įrangaBandymams galima išmontuoti tam tikrą pagalbinę įrangą, kuri būtina tik eksploatuojant transporto priemonę ir kuri gali būti primontuota prie variklio.Kaip pavyzdys pateikiamas šis neišsamus sąrašas:- stabdžių oro kompresorius,- vairo stiprintuvo kompresorius,- pakabos kompresorius,- oro kondicionavimo sistema.Jei priedų nuimti neįmanoma, galia, kurią jie sunaudoja būdami neapkrauti, gali būti nustatyta ir pridėta prie išmatuotosios variklio galios.1 LENTELĖPagalbinė įranga, naudojama bandymuose variklio naudingajai galiai apskaičiuotiNr. | Pagalbinė įranga | Montuojama darant naudingosios galios bandymą |1 | Įsiurbimo sistema | |Įsiurbimo kolektorius | Taip, standartinės gamybos įranga |Oro filtras |Įsiurbimo duslintuvas (1a) |Karterio išmetamųjų dujų kontrolės sistema |Greičio ribotuvas (1a) |2 | Indukcinio kaitinimo įtaisas įsiurbimo kolektoriuje | Taip, standartinės gamybos įranga (jei įmanoma, ji turėtų būti įtvirtinta kuo palankesnėje vietoje) |3 | Išmetimo sistema | |Išmetamųjų dujų valytuvas | Taip, standartinės gamybos įranga |Kolektorius |Jungiamieji vamzdžiai |Duslintuvas (1b) |Duslintuvo išmetamasis vamzdis |Pagalbinis stabdys |Pripūtimo kompresorius |4 | Degalų siurblys | Taip, standartinės gamybos įranga |5 | Karbiuratorius | |Elektroninė valdymo sistema, oro debitomatis ir kt. (jei įmontuota) | Taip, standartinės gamybos įranga |Slėgio reduktorius | Dujinių variklių įranga |Garintuvas |Maišytuvas |6 | Degalų įpurškimo įranga (benzininis ir dyzelinis varikliai) | |Priešfiltris | Taip, standartinės gamybos įranga |Filtras |Siurblys |Aukšto slėgio vamzdis |Purkštuvas |Oro įsiurbimo vožtuvas, jei įmontuotas |Elektroninė valdymo sistema, oro debitomatis ir kt. (jei įmontuota) |Reguliatorius (reguliavimo sistema) |Degalų siurblio krumpliastiebio visos apkrovos automatinis ribotuvas atsižvelgiant į atmosferos sąlygas |7 | Aušinimo skysčiu įranga | |Variklio gaubtas | Ne |Gaubto oro išleidimo anga |Radiatorius | Taip, standartinės gamybos įranga (5) |Ventiliatorius |Ventiliatoriaus gaubtas |Vandens siurblys |Termostatas |8 | Aušinimas oru | |Gaubtas | Taip, standartinės gamybos įranga |Ventiliatorius (5) (6) |Temperatūros reguliatorius |9 | Elektros įranga | Taip, standartinės gamybos įranga |10 | Pripūtimo įranga | |Kompresorius, tiesiogiai ar netiesiogiai varomas varikliu ir (arba) išmetamosiomis dujomis | Taip, standartinės gamybos įranga |Tarpinis aušintuvas |Aušinimo priemonės siurblys arba ventiliatorius (varomas varikliu) |Aušinimo priemonės srauto reguliavimo įtaisas (jei įmontuotas) |11 | Papildomas bandymų stendo ventiliatorius | Taip, jei reikalingas |12 | Apsaugos taršos įtaisai | Taip, standartinės gamybos įranga |1 | Karbiuratoriaus (-ų) reguliavimas | Nustatomas pagal gamintojo gaminio specifikacijas ir be papildomų pakeitimų naudojamas konkrečioje transporto priemonėje |2 | Įpurškimo siurblio tiekimo sistemos reguliavimas |3 | Uždegimo ar įpurškimo sinchronizavimas (sinchronizavimo kreivė) |4 | Reguliatoriaus nustatymas |5 | Apsaugos taršos įtaisai |5.3. Bandymo reikalavimai5.3.1. Priverstinio uždegimo variklių naudingosios galios bandymas turi būti daromas su visiškai atidarytu droseliu, o slėginio uždegimo variklių – su įpurškimo siurbliu, nustatytu visiškos apkrovos fiksuotoje padėtyje, kai variklis įrengtas, kaip apibrėžta 1 lentelėje.5.3.2. Eksploatavimo duomenys turi būti gauti tomis pačiomis darbo sąlygomis, varikliui tiekiant reikiamą švaraus oro kiekį. Variklis turi būti įvažinėtas pagal gamintojo rekomendacijas. Degimo kamerose gali būti tam tikras kiekis nuosėdų.Norint sumažinti pataisos koeficiento dydį, bandymų sąlygos, pvz., įsiurbiamo oro temperatūra, turi būti kiek įmanoma artimesnės etaloninėms sąlygoms (žr. 6.2).5.3.3. Į variklį įsiurbiamo oro (aplinkos oro) temperatūra turi būti matuojama ne toliau kaip 0,15 m atstumu nuo oro filtro įleidžiamosios angos, o jei filtras nenaudojamas – nuo karbiuratoriaus oro angos. Termometras ar termopora apsaugomi nuo spinduliuojamos šilumos ir įstatomi tiesiai į oro srautą. Be to, jie turi būti apsaugoti nuo atgal purškiamų degalų. Turi būti pakankamas skaičius matavimo vietų, kad būtų gauta kuo artimesnė vidutinei temperatūrai įsiurbimo vietoje.5.3.4. Duomenys pradedami registruoti tada, kai sukimo momentas, apsisukimų dažnis ir temperatūra išlieka iš esmės pastovūs ne trumpiau kaip vieną minutę.5.3.5. Variklio apsisukimų dažnis matavimo bandyme turi nenukrypti nuo pasirinkto apsisukimų dažnio daugiau kaip ± 1 % ar ± 10 min-1, atsižvelgiant į tai, kuris skaičius didesnis.5.3.6. Stabdymo apkrovos, degalų sąnaudų ir įsiurbiamo oro temperatūros rodmenys turi būti užrašomi vienu laiku, o jų vertės turi būti dviejų pastovių iš eilės išmatuotų verčių, kurios stabdymo apkrovai ir degalų sąnaudoms skiriasi mažiau kaip 2 %, vidurkis.5.3.7. Turi būti palaikoma tokia aušinimo medžiagos temperatūra ties išėjimo iš variklio anga, kad ji nesiskirtų nuo gamintojo nurodytos viršutinės termostatiškai kontroliuojamos temperatūros ± 5 °K. Jei gamintojas temperatūros nenurodo, ji yra 353 °K ± 5 °K.Oru aušinamuose varikliuose gamintojo nurodytoje vietoje etaloninėmis sąlygomis turi nesiskirti nuo gamintojo nurodytos didžiausios vertės daugiau kaip + 0/–20 °K.5.3.8. Degalų temperatūra matuojama ties įtekėjimo į karbiuratorių anga arba ties degalų įpurškimo sistema ir turi būti palaikoma tarp variklio gamintojo nustatytų ribų.5.3.9. Tepimo alyvos temperatūra, matuojama karterio dugninėje arba ties ištekėjimo iš alyvos aušintuvo anga, turi būti palaikoma tarp variklio gamintojo nustatytų ribų.5.3.10. Temperatūrai palaikyti tarp 5.3.7, 5.3.8 ir 5.3.9 punktuose nurodytų ribų galima naudoti papildomą reguliavimo sistemą.5.3.11. DegalaiNaudojami laisvai galimi įsigyti degalai be dūmijimą slopinančių priedų. Etaloniniai degalai yra nurodyti:a) priverstinio uždegimo varikliams – VI priedo 1 skyriuje;b) slėginio uždegimo varikliams – VI priedo 2 skyriuje,1970 m. kovo 20 d. Tarybos direktyvoje 70/220/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių priemones, kurių būtina imtis oro apsaugai nuo motorinių transporto priemonių išmetamųjų teršalų, suderinimo [13] su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 83/351/EEB [14].Gamintojas savo nuožiūra vietoj pirmiau minėtų degalų gali naudoti CEC [15] apibrėžtus degalus: CEC-RF-08-A-85 (priverstinio uždegimo varikliams, varomiems bešviniais degalais) arba CEC-RF-03-A-84 (slėginio uždegimo varikliams).5.4. Bandymų eigaMatavimai daromi taikant pakankamą variklio apsisukimų dažnio verčių skaičių, kad būtų galima sudaryti tikslią visiškai apkrauto variklio galios kreivę nuo gamintojo nustatytos mažiausios iki didžiausios apsisukimų dažnio vertės. Šiame apsisukimų dažnio verčių intervale turi būti ta apsisukimų dažnio vertė, kuriai esant variklis sukuria didžiausią galią. Kiekvienai apsisukimų dažnio vertei gauti imamas dviejų nusistovėjusių matavimų vidurkis.5.5. Dūmingumo indekso matavimasBandant ištiriama, ar slėginio uždegimo variklių išmetamosios dujos atitinka Direktyvos 72/306/EEB [16] VI priede nustatytus reikalavimus.5.6. Duomenys, kuriuos reikia užregistruotiDuomenys, kuriuos reikia užregistruoti, nurodyti I priedėlyje.6. GALIOS PATAISOS KOEFICIENTAI6.1. ApibrėžimasPataisos koeficientas – tai daugiklis, iš kurio reikia dauginti išmatuotą galią, norint nustatyti variklio galią 6.2 poskyryje nurodytomis etaloninėmis atmosferos sąlygomis:P0 = α × Pčia:P0 – patikslintoji galia (t. y. galia etaloninės atmosferos sąlygomis);α – pataisos koeficientas (αa arba αd);P – išmatuotoji galia (bandymais nustatyta galia).6.2. Etaloninės atmosferos sąlygos6.2.1. Temperatūra (T0): 298 °K (25 °C).6.2.2. Sauso oro slėgis (ps0): 99 kPa.Pastaba:Sauso oro slėgis paremtas 100 kPa bendro slėgio verte ir 1 kPa vandens garų slėgio verte.6.3. Bandymų atmosferos sąlygosBandymų metu atmosferos sąlygos turi būti tokios:6.3.1. Temperatūra (T)Priverstinio uždegimo varikliai: 288 °K ≤ T ≤ 308 °K;Slėginio uždegimo varikliai: 283 °K ≤ T ≤ 313 °K.6.3.2. Slėgis (ps)80 kPa ≤ ps ≤ 110 kPa.6.4. Pataisos koeficientų αa ir αd nustatymas [17]6.4.1. Priverstinio uždegimo varikliai (su pripūtimu ir be jo) – koeficientas αaαa =.[18],čia:T – absoliutinė temperatūra variklio oro įleidžiamojoje angoje, Kelvinais (°K);ps – sauso oro atmosferinis slėgis, kilopaskaliais (kPa), t. y. bendrasis atmosferos slėgis atėmus vandens garų slėgį.Laboratorijoje turi būti tokios sąlygos:Tam, kad bandymas būtų galiojantis, pataisos koeficientas αa turi būti:0,93 ≤ αa ≤ 1,07Jei šios ribos viršijamos, bandymo ataskaitoje turi būti nurodyta gautoji vertė ir tikslios bandymo sąlygos (temperatūra ir slėgis).6.4.2. Slėginio uždegimo varikliai – koeficientas αdSlėginio uždegimo variklių pataisos koeficientas (αd) esant pastovioms santykinėms degalų sąnaudoms skaičiuojamas taikant tokią formulę:αd = (fa) fmčia:fa – atmosferos koeficientas;fm – kiekvieno tipo variklio ir jo nustatymų būdingasis parametras.6.4.2.1. Atmosferos koeficientas faŠis koeficientas nusako aplinkos sąlygų (slėgio, temperatūros ir drėgnio) poveikį variklio įsiurbiamam orui.Įvairių variklių tipų atmosferos koeficientai yra skirtingi.6.4.2.1.1. Varikliai be pripūtimo ir su mechaniniu pripūtimu.f=..6.4.2.1.2. Varikliai su turbokompresoriumi ir su arba be įsiurbiamo oro aušinimo.f=..6.4.2.2. Variklio koeficientas fmfm yra qc (patikslintojo degalų debito) funkcija:fm = 0,036 qc – 1,14,čia:qc = q/rčia:q – degalų debitas miligramais per ciklą viename darbinio tūrio litre (mg/(l × ciklas));r – kompresijos koeficientas (varikliuose be pripūtimo r = 1).Ši formulė qc verčių intervalui nuo 40 iki 65 mg/(l × ciklas).Jei qc vertės yra mažesnės kaip 40 mg/(l × ciklas), naudojama pastovi fm vertė 0,3 (fm = 0,3).Jei qc vertės yra didesnės kaip 65 mg/(l × ciklas), naudojama pastovi fm vertė 1,2 (fm = 1,2) (žr. paveikslą):+++++ TIFF +++++6.4.2.3. Laboratorijoje turi būti tokios sąlygos:Tam, kad bandymas būtų galiojantis, pataisos koeficientas αd turi būti:0,9 ≤ αd ≤ 1,1Jei šios ribos viršijamos, bandymo ataskaitoje turi būti nurodyta gautoji vertė ir tikslios bandymo sąlygos (temperatūra ir slėgis).7. BANDYMŲ ATASKAITABandymų ataskaitoje turi būti pateikti II priede nurodyti rezultatai ir visi naudingajai galiai nustatyti reikalingi apskaičiavimai ir šio priedo 1 priedėlyje ar 2 priedėlyje nurodytos variklio charakteristikos.8. VARIKLIO TIPO KEITIMASApie bet kokį variklio keitimą, susijusį su šio priedo 1 priedėlyje ar 2 priedėlyje pateiktomis charakteristikomis, turi būti pranešta kompetentingajai institucijai. Tuomet ši institucija gali:8.1. padarytus pakeitimus laikyti negalinčiais turėti kokios nors įtakos variklio galiai; arba8.2. pareikalauti, kad variklio galia būtų nustatyta darant bandymus, kurie jai atrodo būtini.9. NAUDINGOSIOS GALIOS MATAVIMO LEISTINIEJI NUOKRYPIAI9.1. Techninės tarnybos nustatyta variklio naudingoji galia gali skirtis nuo gamintojo nurodytos galios ne daugiau kaip ± 2 %, kai variklio apsisukimų dažnio leistinasis nuokrypis yra lygus 1,5 %.9.2. Variklio naudingoji galia produkcijos atitikties bandyme gali skirtis nuo tipo patvirtinimo bandyme nustatytos galios ± 5 %.[1] Sukimo momento matavimo sistema sukalibruojama taip, kad būtų įvertinti trinties nuostoliai. Apatinės dinamometrinio stendo matavimo skalės pusės tikslumas gali būti 2 % išmatuoto sukimo momento.[13] OL L 76, 1970 4 6, p. 1.[14] OL L 197, 1983 7 20, p. 1.[15] Tepalų ir variklių degalų eksploatacinių charakteristikų bandymų kūrimo Europos koordinacinė taryba.[16] OL L 190, 1972 8 20, p. 1.[17] Bandymus galima daryti patalpose, kuriose kondicionuojamas oras ir galima reguliuoti atmosferos sąlygas.[18] Jei varikliuose yra automatinis oro temperatūros reguliatorius, kuris esant visiškai apkrovai 25 °C temperatūroje netiekia karšto oro, bandymas atliekamas įtaisui esant visiškai uždarytam. Jei įtaisas 25 °C temperatūroje tebeveikia, tuomet bandoma jam įprastai veikiant, o pataisos koeficiento temperatūros nario laipsnio rodiklis yra lygus nuliui (temperatūros korekcija netaikoma).--------------------------------------------------


title: 1978 m. gegužės 19 d. Komisijos direktyva, derinanti su technikos pažanga Tarybos direktyvą 74/60/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių vidaus įrangą (keleiviui skirtos vietos vidaus dalys, išskyrus vidinius galinio vaizdo veidrodžius, valdymo įtaisų išdėstymą, stogą arba stoglangį, sėdynių atlošus ir galines jų dalis), suderinimo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31978L0632

Oficialusis leidinys L 206 , 29/07/1978 p. 0026 - 0042 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 13 tomas 8 p. 0175  specialusis leidimas graikų k.: skyrius 13 tomas 7 p. 0155  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 13 tomas 8 p. 0175  specialusis leidimas ispanų kalba: skyrius 13 tomas 8 p. 0225  specialusis leidimas portugalų kalba skyrius 13 tomas 8 p. 0225

		Komisijos direktyva1978 m. gegužės 19 d.derinanti su technikos pažanga Tarybos direktyvą 74/60/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių vidaus įrangą (keleiviui skirtos vietos vidaus dalys, išskyrus vidinius galinio vaizdo veidrodžius, valdymo įtaisų išdėstymą, stogą arba stoglangį, sėdynių atlošus ir galines jų dalis), suderinimo(78/632/EEB)Europos Bendrijų KOMISIJA,atsižvelgdama į Europos ekonominė bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1970 m. vasario 6 d. Tarybos direktyvą 70/156/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių ir jų priekabų tipo patvirtinimą, suderinimo [1] su paskutiniais pakeitimais, padarytais Stojimo aktu, ypač į jos 11, 12 ir 13 straipsnius,atsižvelgdama į 1973 m. gruodžio 17 d. Tarybos direktyvą 74/60/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių vidaus įrangą (keleiviui skirtos vietos vidaus dalys, išskyrus vidinius galinio vaizdo veidrodžius, valdymo įtaisų išdėstymą, stogą arba stoglangį, sėdynių atlošus ir galines jų dalis), suderinimo [2],kadangi, atsižvelgiant į įgytą patirtį ir technikos pažangą, dabar įmanoma reikalavimus labiau suderinti su tikrosiomis bandymo sąlygomis;kadangi šioje direktyvoje numatytos priemonės atitinka Direktyvų dėl techninių kliūčių panaikinimo variklinių transporto priemonių prekybos srityje derinimo su technikos pažanga komiteto nuomonę,priėmė šIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisDirektyvos 74/60/EEB priedai iš dalies pakeičiami pagal šios direktyvos priedą.2 straipsnis1. Nuo 1979 m. sausio 1 d. nė viena valstybė narė neturi teisės dėl su motorinių transporto priemonių vidaus įranga (keleiviui skirtos vietos vidaus dalimis, išskyrus vidinius galinio vaizdo veidrodžius, valdymo įtaisų išdėstymą, stogą arba stoglangį, sėdynių atlošus ir galines jų dalis) susijusių priežasčių:- atsisakyti tam tikram transporto priemonių tipui suteikti EEB tipo patvirtinimą, išduoti Direktyvos 70/156/EEB 10 straipsnio 1 dalies paskutinėje įtraukoje numatytą dokumentą ar suteikti nacionalinį tipo patvirtinimą,- uždrausti naudoti transporto priemones, jei tokio tipo transporto priemonės ar priemonių vidaus įranga (keleiviui skirtos vietos vidaus dalys, išskyrus vidinius galinio vaizdo veidrodžius, valdymo įtaisų išdėstymą, stogą arba stoglangį, sėdynių atlošus ir galines jų dalis) atitinka Direktyvos 74/60/EEB su pakeitimais, padarytais šia direktyva, reikalavimus.2. Nuo 1979 m. sausio 1 d. valstybės narės:- nebeišduoda Direktyvos 70/156/EEB 10 straipsnio 1 dalies paskutinėje pastraipoje numatyto dokumento transporto priemonių tipui, kurio vidaus įranga (keleiviui skirtos vietos vidaus dalys, išskyrus vidinius galinio vaizdo veidrodžius, valdymo įtaisų išdėstymą, stogą arba stoglangį, sėdynių atlošus ir galines jų dalis) neatitinka Direktyvos 74/60/EEB su pakeitimais, padarytais šia direktyva, reikalavimų,- gali atsisakyti suteikti nacionalinį tipo patvirtinimą transporto priemonių tipui, kurio vidaus įranga (keleiviui skirtos vietos vidaus dalys, išskyrus vidinius galinio vaizdo veidrodžius, valdymo įtaisų išdėstymą, stogą arba stoglangį, sėdynių atlošus ir galines jų dalis) neatitinka Direktyvos 74/60/EEB su pakeitimais, padarytais šia direktyva, reikalavimų.3. Nuo 1982 m. spalio 1 d. valstybės narės gali uždrausti naudoti transporto priemones, kurių vidaus įranga (keleiviui skirtos vietos vidaus dalys, išskyrus vidinius galinio vaizdo veidrodžius, valdymo įtaisų išdėstymą, stogą arba stoglangį, sėdynių atlošus ir galines jų dalis) neatitinka Direktyvos 74/60/EEB su pakeitimais, padarytais šia direktyva, reikalavimų.3 straipsnisValstybes narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję iki 1979 m. sausio 1 d., įgyvendina šią direktyvą ir nedelsdamos apie tai praneša Komisijai.4 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1978 m. gegužės 19 d.Komisijos varduÉtienne davignonKomisijos narys[1] () OL L 42, 1970 2 23, p. 1.[2] () OL L 38, 1974 2 11, p. 2.--------------------------------------------------PRIEDAS1973 m. gruodžio 17 d. tarybos direktyvos 74/60/EEB priedų pakeitimaiI PRIEDASAPIBRĖŽIMAI, EEB TIPO PATVIRTINIMO PARAIŠKOS IR SPECIFIKACIJOS2.6 poskyris pakeičiamas taip:"diržo linija" – tai linija, sutampanti su transporto priemonės šoninių langų apatiniu regimuoju kontūru.2.7 poskyris pakeičiamas taip:"transporto priemonė nuimamu viršumi" – tai transporto priemonė, kuri tam tikrais atvejais virš diržo linijos gali neturėti jokios standžios sudėtinės konstrukcijos dalies, išskyrus priekines stogo atramas ir (arba) vamzdinį karkasą, apsaugantį transporto priemonei apvirtus ir (arba) saugos diržų tvirtinimo elementus;2.8 poskyris pakeičiamas taip:"transporto priemonė nudengiamu stogu" – tai transporto priemonė, kurios tik stogą arba jo dalį galima sulankstyti atgal, atidaryti ar atitraukti, paliekant sudėtines konstrukcijos dalis, esančias virš diržo linijos.2.9 poskyris pakeičiamas taip:"atlenkiamoji (atverčiamoji) sėdynė" – tai papildoma sėdynė, skirta naudoti retkarčiais ir paprastai būnanti užlenkta.5.3 poskyris pakeičiamas taip:Kita vidaus įranga keleiviui skirtoje vietoje, priešais skersinę plokštumą, kertančią manekeno, pasodinto į galines sėdynes, liemens atskaitos liniją.5.3.1 punktas pakeičiamas taip:Taikymo sritis5.3.2 punkto reikalavimai taikomi valdymo rankenėlėms, svirtims ir mygtukams ir visiems atsikišusiems daiktams, kurie nenurodyti 5.1 ir 5.2 poskyriuose (taip pat žr. 5.3.2.2 papunktį).5.3.2 punktas pakeičiamas taip:ReikalavimaiJeigu 5.3.1 punkte nurodytos sudėtinės dalys yra tokioje vietoje, kad transporto priemonės keleiviai gali prie jų prisiliesti, tada jos turi atitikti 5.3.2.1–5.3.4 punktų reikalavimus. Jeigu prie tų sudėtinių dalių gali prisiliesti 165 mm skersmens rutulys ir jeigu jos yra virš priekinių sėdynių žemiausiojo taško H (žr. IV priedą) bei priešais skersinę galinėje sėdynėje pasodinto manekeno liemens atskaitos liniją ir už 2.3.1 ir 2.3.2 punktuose apibrėžtų sričių ribų, tada reikalavimai laikomi įvykdytais, jei:5.3.3 punktas pakeičiamas taip:5.3.2.3 papunkčio reikalavimai netaikomi prie grindų pritvirtintam rankinio stabdžio valdymo įtaisui; jeigu tokių valdymo įtaisų aukštis išjungimo padėtyje mažesnis už atstumą iki horizontalios plokštumos, kertančios žemiausiąjį priekinių sėdynių H tašką (žr. IV priedą), jų skerspjūvio plotas, matuojant horizontalioje plokštumoje, esančioje ne toliau kaip 6,5 mm atstumu nuo toliausiai išsikišusios dalies (matuojant vertikalia kryptimi), turi būti ne mažesnis kaip 6,5 mm2. Kreivio spindulys turi būti ne mažesnis kaip 3,2 mm.Po punkto 5.3.4 įterpiama:5.3.4.1. Ant stogo sumontuotų sudėtinių dalių, kurie nėra stogo konstrukcijos dalys, pvz., suėmimo rankenos, žibintai ir saulės skydeliai bei kt., kreivio spindulys turi būti ne mažesnis kaip 3,2 mm, o išsikišusių dalių plotis – ne mažesnis kaip jų projekcijos žemyn plotis; priešingu atveju, tie sudėtinių dalių turi išlaikyti energijos išsklaidymo bandymą pagal III priedo reikalavimus.5.4.2.1 punktas pakeičiamas taip:Stogo vidinio paviršiaus dalyje, esančioje virš keleivių arba priešais juos, neturi būti pavojingo gruoblėtumo arba aštrių briaunų, nukreiptų atgal ar į apačią. Išsikišusių dalių plotis turi būti ne mažesnis kaip jų projekcijos žemyn plotis, o briaunų kreivio spindulys ne mažesnis kaip 5 mm. Ypač svarbu, kad standūs stogo strypeliai arba briaunos, išskyrus įstiklintų paviršių priekinius strypus ir durų rėmus, į apačią neišsikištų daugiau kaip 19 mm.5.4.2.2 punktas pakeičiamas taip:Jeigu stogo strypeliai ir briaunos neatitinka 5.4.2.1 papunkčio reikalavimų, jie turi išlaikyti energijos išsklaidymo bandymą pagal III priedo reikalavimus.Prie 5.4.2 punkto pridedama:5.4.2.3. Stogo apdangalą ištempiančių metalinių strypų ir saulės skydelių rėmų skersmuo turi būti ne didesnis kaip 5 mm arba jie turi gebėti sugerti energiją, kaip nurodyta III priede. Nestandūs saulės skydelių rėmų tvirtinimo elementai turi atitikti 5.3.4.1 papunkčio reikalavimus.5.5. poskyris pakeičiamas taip:Transporto priemonės nudengiamu stogu.5.5.1.1 papunktis pakeičiamas taip:Toliau nurodyti ir 5.4 poskyrio reikalavimai taikomi transporto priemonėms su nudengiamu stogu, kai stogas yra uždengtas.5.5.1.2.2 paragrafas pakeičiamas taip:Jų paviršiai turi baigtis užapvalintomis briaunomis, kurių kreivio spindulys ne mažesnis kaip 5 mm.5.6 poskyris pakeičiamas taip:"Transporto priemonės nuimamu viršumi"5.6.1 punktas pakeičiamas taip:Transporto priemonių nuimamu viršumi atveju, 5.4 poskyrio reikalavimus turi atitikti tik statramsčio viršaus apačia ir priekinio lango viršus įprastoje naudojimo padėtyje. Sulankstymo strypų ar jungčių, naudojamų nestandžiam stogui laikyti, sistema, jei ji yra virš arba priešais keleivius, turi būti be gruoblėtumo arba aštrių briaunų, nukreiptų atgal ar į apačią.5.6.2 punktas naikinamas.5.7 poskyris pakeičiamas taip:Prie transporto priemonės pritvirtintų sėdynių galinės dalys.5.7.1.2.3 paragrafas pakeičiamas taip:Srityje, į kurią gali atsitrenkti galva ir kurį yra už 5.7.1.2.1–5.7.1.2.2 paragrafuose nurodytų ribų, sėdynės rėmo dalys turi būti apdengtos apmušalu, kad į jas tiesiogiai neatsitrenktų galva, o tose srityse kreivio spindulys turi būti ne mažesnis kaip 5 mm. Priešingu atveju tos dalys turi atitikti III priede nustatytus energijos išsklaidymo reikalavimus.5.7.2. poskyris pakeičiamas taip:Šie reikalavimai netaikomi galinėms sėdynėms, pasuktoms į šoną arba atgal bei atlošais suglaustoms sėdynėms arba atlenkiamosioms (atverčiamosioms) sėdynėms. Jeigu sėdynių, atramų galvai ir jų atramų smūgio srityse yra sudėtinių dalių, padengtų nekieta medžiaga, kurios kietumas pagal Šorą, išmatuotas taikant A skalę, yra mažesnis kaip 50, pirmiau minėti reikalavimai, išskyrus III priede nustatytuosius dėl energijos išsklaidymo, taikomi tik standžioms dalims.5.8 poskyris tampa 5.8.1 punktu.Naujas 5.8 poskyris pavadinamas taip:Kiti nenurodyti tvirtinimo elementai.II PRIEDASSRITIES, Į KURIĄ GALI ATSITRENKTI GALVA, NUSTATYMAS2.2 poskyris pakeičiamas taip:Visi priešais tašką H esančių visų susidūrimo vietų atstumai, kuriuos, atsižvelgiant į vidinius transporto priemonės matmenis, galima išmatuoti bandymo prietaisu, išmatuojami nuo prietaiso sukimosi taško iki galvos viršaus.Tuo atveju, kai galvos formos įtaisas, nustačius svirtį trumpiausiu ilgiu, iš galinio taško H prasilenkia su priekine sėdyne, šiai konkrečiai padėčiai sąlyčio taškas nenustatomas.2.3 poskyris pakeičiamas taip:Matavimo prietaisą nustačius vertikaliai, galimos sąlyčio vietos nustatomos matavimo prietaisą visais vertikalios plokštumos lankais palenkiant į priekį ir žemyn iki 90° iš abiejų transporto priemonės išilginės vertikalios plokštumos, einančios per tašką H, pusių.III PRIEDASENERGIJĄ IŠSKLAIDANČIŲ MEDŽIAGŲ BANDYMO TVARKA1.3.3 punkto tekstas panaikinamas. Punkto numeris apskliaučiamas.1.4.1 punktas pakeičiamas taip:Kiekviename išbandytino paviršiaus taške, kurį veikia smūginė apkrova, tos apkrovos veikimo kryptis – tai matavimo prietaiso galvos formos įtaiso trajektorijos, aprašytos II priede, liestinė.Bandant I priedo 5.3.4.1 ir 5.4.2.2 papunkčiuose nurodytas dalis, matavimo įrenginio svirtis pailginama tiek, kad pasiektų bandomąją dalį, tačiau ne daugiau kaip iki 1000 mm, matuojant nuo sukimosi ašies iki įrenginio galvos formos įtaiso viršaus. Tačiau 5.4.2.2 papunktyje nurodytiems stogo strypeliams ir briaunoms, kurių negalima pasiekti, lieka galioti I priedo 5.4.2.1 papunkčio reikalavimai, išskyrus susijusį su iškyšų aukščiu.IV PRIEDASŠio priedo tekstas pakeičiamas tokiu tekstu:TAŠKO H IR TIKROJO SĖDYNĖS ATLOŠO KAMPO NUSTATYMO IR SANTYKINĖS TAŠKŲ R BEI H PADĖTIES IR SANTYKIO TARP PROJEKTINIO IR TIKROJO SĖDYNĖS ATLOŠO KAMPO PATIKRINIMO TVARKA1. APIBRĖŽIMAI1.1. Taškas H"Taškas H" nurodantis keleivio, sėdinčio keleiviui skirtoje vietoje, padėtį – tai žmogaus kūno, kurį atstoja 3 skyriuje aprašytas manekenas, šlaunų ir liemens jungties lankstymosi teorinės ašies sankirta su išilgine vertikalia plokštuma.1.2. Taškas R arba sėdimosios vietos atskaitos taškas"Taškas R" arba "sėdimosios vietos atskaitos taškas" – tai transporto priemonės gamintojo nustatytas atskaitos taškas:1.2.1. kurio koordinatės yra nustatytos transporto priemonės konstrukcijos atžvilgiu;1.2.2. kuris atitinka liemens ir šlaunų lankstymosi taško (taško H) teorinę padėtį žemiausioje ir labiausiai į galą nutolusioje įprastoje vairavimo padėtyje arba transporto priemonės gamintojo kiekvienai jo nustatytai sėdimajai vietai nurodytoje naudojimo padėtyje.1.3. Sėdynės atlošo kampas"Sėdynės atlošo kampas" – tai sėdynės atlošo polinkis vertikalės atžvilgiu.1.4. Tikrasis sėdynės atlošo kampas"Tikrasis sėdynės atlošo kampas" – tai kampas, kurį sudaro per tašką H einanti vertikalė su žmogaus kūno, kurį atstoja 3 skyriuje aprašytas manekenas, liemens atskaitos linija.1.5. Projektinis sėdynės atlošo kampas"Projektinis sėdynės atlošo kampas" – tai transporto priemonės gamintojo nustatytas kampas:1.5.1. kuris apibrėžia sėdynės atlošo padėtį žemiausioje ir labiausiai į galą nutolusioje įprastoje vairavimo padėtyje arba transporto priemonės gamintojo kiekvienai jo nustatytai sėdimajai vietai nurodytoje naudojimo padėtyje;1.5.2. kurį taške R sudaro vertikalė ir liemens atskaitos linija;1.5.3. kuris teoriškai atitinka tikrąjį sėdynės atlošo kampą.2. TAŠKO H IR TIKROJO SĖDYNĖS ATLOŠO KAMPO NUSTATYMAS2.1. Nustatomi transporto priemonės gamintojo nustatytos kiekvienos sėdimosios vietos taškas H ir tikrasis sėdynės atlošo kampas. Kai toje pačioje eilėje esančias sėdimąsias vietas galima laikyti panašiomis (daugiavietė neišardoma sėdynė, vienodos sėdynės ir t. t.), nustatomas tik vienas kiekvienos sėdynių eilės taškas H ir vienas tikrasis sėdynės atlošo kampas, 3 skyriuje aprašytą manekeną pasodinus į tokią vietą, kuri laikoma pavyzdine eilės vieta. Ta vieta – tai:2.1.1. jei tai yra priekinė eilė: vairuotojo sėdynė;2.1.2. jei tai yra galinė (-ės) eilė (-ės): kraštinė sėdynė.2.2. Nustatant tašką H ir tikrąjį sėdynės atlošo kampą, atitinkama sėdynė nustatoma į žemiausią ir labiausiai į galą nutolusią įprastą vairavimo padėtį arba transporto priemonės gamintojo kiekvienai jo nustatytai sėdimajai vietai nurodytą naudojimo padėtį. Reguliuojamas sėdynės atlošas, užfiksuojamas gamintojo nurodytoje padėtyje, o nesant tokių nurodymų – kuo arčiau 25° tikrajam sėdynės atlošo kampui.3. MANEKENO APRAŠYMAS3.1. Naudojamas erdvinis manekenas, atitinkantis suaugusio vidutinio ūgio vyro masę ir formą. Toks manekenas pavaizduotas šio priedo priedėlio 1 ir 2 paveiksluose.3.2. Manekenas sudarytas iš:3.2.1. dviejų sudėtinių dalių: viena imituoja nugarą, o kita – kūno apačią, kurios lankstosi apie ašį, atitinkančią liemens ir šlaunies lankstymosi ašį. Šios ašies sankirta su sėdimosios vietos vertikalia vidurine išilgine plokštuma yra taškas H;3.2.2. dviejų sudėtinių dalių, imituojančių kojas ir lanksčiai sujungtų su sudėtine dalimi, imituojančia kūno apačią;3.2.3. dviejų sudėtinių dalių, imituojančių pėdas, kurios su kojomis sujungtos lanksčiomis jungtimis, imituojančiomis kulkšnis;3.2.4. be to, sudėtinė dalis, imituojanti apatinę kūno dalį, turi turėti gulsčiuką, pagal kurį būtų galima patikrinti skersinę tos dalies padėtį.3.3. Atitinkamose vietose, atitinkančiose tam tikrus sunkio centrus, pritvirtinami kūno dalių svarmenys, kad bendra manekeno masė būtų maždaug 75 kg ± 1 %. Tikslesnė informacija apie įvairių svarmenų masę yra nurodyta šio priedo priedėlio 2 paveikslo lentelėje.3.4. Manekeno liemens atskaitos linija – tai tiesi linija, einanti per šlaunies bei liemens jungtį ir teorinę kaklo bei krūtinės ląstos jungtį (žr. šio priedo priedėlio 1 paveikslą).4. MANEKENO PARUOŠIMASErdvinis manekenas paruošiamas taip:4.1. transporto priemonė pastatoma ant horizontalios plokštumos ir sėdynės sureguliuojamos taip, kaip nurodyta 2.2 poskyryje;4.2. išbandytina sėdynė užklojama medžiaga, kad toje sėdynėje būtų lengviau teisingai pasodinti manekeną;4.3. manekenas pasodinamas ant atitinkamos sėdynės taip, kad jo sulenkimo ašis būtų statmena transporto priemonės išilginei simetrijos plokštumai;4.4. manekeno pėdos pastatomos:4.4.1. jei tai yra priekinės sėdynės: taip, kad gulsčiukas, kuriuo patikrinama, ar apatinė manekeno dalis nustatyta skersine kryptimi, sutaptų su horizontale;4.4.2. jei tai yra galinės sėdynės: pėdos kiek galima pastatomos taip, kad jos liestų priekines sėdynes. Jeigu tokioje padėtyje pėdos remiasi į skirtinguose lygiuose esančias grindų dalis, pėda, kuri pirmoji prisiliečia prie priekinės sėdynės, laikoma atskaitos tašku, o kita pėda pastatoma taip, kad gulsčiukas, kuriuo patikrinama, ar apatinė manekeno dalis nustatyta skersine kryptimi, sutaptų su horizontale;4.4.3. jeigu nustatomas vidurinės sėdynės taškas H, po pėdą padedama iš abiejų iškyšos pusių;4.5. svarmenys pakabinami ant šlaunų, apatinės manekeno dalies skersinis gulsčiukas nustatomas horizontaliai ir svarmenys užkabinami ant apatinės manekeno dalies;4.6. manekeną patraukus už strypo, apie kurį sukasi manekeno keliai, manekenas atitraukiamas nuo sėdynės atlošo ir manekeno galinė dalis palenkiama į priekį. Manekenas vėl pasodinamas ant transporto priemonės sėdynės ir stumiamas atgal tol, kol jis įsiremia į atlošą, tada galinė manekeno dalis vėl prispaudžiama prie sėdynės atlošo;4.7. manekenas du kartus paveikiamas horizontalia 10 ± 1 daN jėga. Jėgos veikimo kryptis ir vieta priedėlio 2 paveiksle pažymėti juoda rodykle;4.8. svarmenys pakabinami dešinėje ir kairėje pusėje, o paskui – prie liemens. Skersinis manekeno gulsčiukas nustatomas horizontaliai;4.9. skersine kryptimi manekeną laikant horizontaliai, galinė jo dalis lenkiama į priekį tol, kol prie liemens prikabinti svarmenys atsiduria virš taško H, kad tarp galinės manekeno dalies ir sėdynės atlošo nebūtų jokios trinties;4.10. galinė manekeno dalis atsargiai stumiama atgal, taip pabaigiant jo paruošimo procedūrą. Skersinis manekeno gulsčiukas turi būti horizontalus. Jeigu tas gulsčiukas horizontaliai nenustatytas, pirmiau aprašyti veiksmai pakartojami.5. REZULTATAI5.1. Kai manekenas paruoštas taip, kaip aprašyta 4 skyriuje, transporto priemonės nagrinėjamosios sėdynės taškas H ir tikrasis sėdynės atlošo kampas – tai manekeno taškas H ir jo liemens atskaitos linijos polinkio kampas.5.2. Išmatuojamos taško H koordinatės trijose viena kitai statmenose plokštumose ir tikrasis sėdynės atlošo kampas. Gauti duomenys palyginami su transporto priemonės gamintojo pateiktais duomenimis.6. SANTYKINĖS TAŠKŲ R BEI H PADĖTIES IR SANTYKIO TARP PROJEKTINIO IR TIKROJO SĖDYNĖS ATLOŠO KAMPO PATIKRINIMAS6.1. Pagal 5.2 poskyrį atliktų taško H ir tikrojo sėdynės atlošo kampo matavimų rezultatai sulyginami su transporto priemonės gamintojo pateiktomis taško R koordinatėmis ir projektiniu sėdynės atlošo kampu.6.2. Nagrinėjamos sėdimosios padėties santykinė taškų R bei H padėtis ir santykis tarp projektinio ir tikrojo sėdynės atlošo kampo rezultatai laikomi atitinkančiais reikalavimus, jeigu taško H koordinatės yra išilginiame stačiakampyje, kurio horizontalios ir vertikalios kraštinės yra 30 mm ir 20 mm, o jo įstrižainės kertasi taške R, ir jei tikrasis sėdynės atlošo kampas nesiskiria nuo projektinio daugiau kaip 3°.6.2.1. Jei rezultatai atitinka reikalavimus, bandymui atlikti taikomas taškas R ir projektinis sėdynės atlošo kampas ir, jeigu reikia, manekenas sureguliuojamas taip, kad taškas H sutaptų su tašku R, o tikrasis sėdynės atlošo kampas – su projektiniu.6.3. Jeigu taško H koordinatės ir tikrasis sėdynės atlošo kampas neatitinka 6.2 poskyrio reikalavimų, taško H padėtis arba tikrasis sėdynės atlošo kampas nustatomas dar du kartus (iš viso – 3 kartus). Jeigu du kartus iš tų trijų operacijų rezultatai atitinka reikalavimus, tada bandymo rezultatai laikomi atitinkančiais reikalavimus.6.4. Jeigu du kartus iš trijų matavimo rezultatai neatitinka 6.2 poskyrio reikalavimų, bandymo rezultatas laikomas neatitinkančiu reikalavimų.6.5. Jeigu susiklosto 6.4 poskyryje aprašyta padėtis arba jeigu patikros negalima atlikti dėl to, kad transporto priemonės gamintojas nepateikė duomenų apie taško R padėtį arba projektinį sėdynės atlošo kampą, galima taikyti vidutinį trijų matavimų rezultatą, kuris laikomas taikytinu visais atvejais, kai šioje direktyvoje yra nurodytas taškas R ar projektinis sėdynės atlošo kampas.6.6. Tikrinant serijiniu būdu gaminamos transporto priemonės santykinę taškų R bei H padėtį ir santykį tarp projektinio ir tikrojo sėdynės atlošo kampo, 6.2 poskyryje nurodytą stačiakampį galima pakeisti kvadratu, kurio kraštinės ilgis 50 mm, o tikrasis sėdynės atlošo kampas neturi skirtis nuo projektinio daugiau kaip 5°.Priedėlis+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++V PRIEDASBŪDAS IŠKYŠOMS MATUOTI1 skyrius pakeičiamas taip:Siekiant nustatyti, kiek iškyša išsikiša virš plokštės, prie kurios yra pritvirtinta, paviršiaus, 165 mm skersmens rutulys slenkamas palei nagrinėjamą sudėtinę dalį taip, kad su ja liestųsi, pradedant nuo pradinio sąlyčio su nagrinėjama sudėtine dalimi taško. Iškyšos ilgis yra didžiausia visų galimų pokyčių "y" vertė, matuojant nuo rutulio centro statmenai plokštės paviršiui.Kai plokštės ir sudėtinės dalys, ir t. t. yra padengtos medžiagomis, kurių kietumas pagal Šorą, išmatuotas taikant A skalę, yra mažesnis kaip 50, iškyšos matuojamos, kaip aprašyta pirmiau, tas medžiagas nuėmus.I, II, III, IV IR VI PRIEDŲ PRIEDĖLISPASTABOSPRIE I PRIEDOAPIBRĖŽIMAI, EEB TIPO PATVIRTINIMO PARAIŠKOS IR SPECIFIKACIJOSPrie 2.2 poskyrio:Į atskaitos zoną nepatenka galinio vaizdo veidrodėlis. Energijos išsklaidymo bandymas atliekamas be galinio vaizdo veidrodėlio. Švytuoklė neturi trenktis į veidrodėlio tvirtinimo elementą.Prie 2.3 poskyrio ir 2.3.1 punkto:Šiose teksto dalyse nustatyta išimtis dėl srities už vairaračio taip pat galioja ir sričiai, į kurią gali atsitrenkti priekinio keleivio (-ių) galva.Transporto priemonėse su reguliuojamu vairaračiu galutinė išimties sritis yra sumažinama iki bendro visų vairavimo padėčių, kurios gali būti keičiant vairaračio padėtį, išimties sričių ploto.Tuo atveju, jei galima rinktis įvairius vairaračius, išimties sritis yra ta, kuri nustatoma naudojant mažiausio skersmens neparankiausią vairaratį.Prie 2.4 poskyrio:Prietaisų skydo lygis tęsiasi per visą keleivių salono plotį ir jį riboja tolimiausi vertikalios linijos sąlyčio su prietaisų skydo paviršiumi taškai tą liniją slenkant skersai transporto priemonės. Kai vienu metu susidaro du sąlyčio taškai, prietaisų skydo lygiui nustatyti naudojamas žemesnis taškas. Pultų atveju, jei prietaisų skydo lygio neįmanoma nustatyti pagal vertikalios linijos sąlyčio taškus, tuo lygiu laikoma vieta, kurioje 25,4 mm virš priekinių sėdynių taško H esanti horizontali linija susikerta su pultu.Prie 2.5 poskyrio:Transporto priemonės šonuose stogas prasideda ties durų angos viršutiniu kraštu. Paprastai šonines stogo ribas apibrėžia kėbulo atidarytomis durelėmis apatinio krašto (žiūrinti iš šono) kontūrai. Langų atveju šoninė stogo riba yra ištisinė permatoma linija (šoninių langų įlindimo vieta). Ties statramsčiais šoninė stogo riba praeina per permatomas linijas jungiančią liniją. 2.5 poskyrio apibrėžimas taip pat taikomas bet kokiai 2.7 arba 2.8 poskyryje apibrėžtos transporto priemonės uždarytai stogo angai.Matuojant neatsižvelgiama į žemyn atsikišusius kraštelius. Jie laikomi transporto priemonės šoninės sienelės dalimi.+++++ TIFF +++++Prie 2.7 poskyrio:Neišimamasis galinis langas laikomas standžiu konstrukcijos elementu.Automobiliai su neišimamuoju galiniu langu iš standžios medžiagos laikomi 2.8 poskyryje apibrėžtais automobiliais su nudengiamu stogu.Prie 5.1.1 punkto:Aštri briauna – tai standžios medžiagos briauna, kurios kreivio spindulys yra mažesnis kaip 2,5 mm, išskyrus mažesnes kaip 3,2 mm iškyšas, matuojant nuo plokštės. Tokiu atveju mažiausio kreivio spindulio reikalavimas netaikomas, jei iškyšos aukštis yra ne didesnis kaip pusė jos pločio, o briaunos – užapvalintos.Grotelės laikomos atitinkančiomis normas, jei jos atitinka toliau esančioje lentelėje pateiktus būtiniausius reikalavimus:(mm) |Tarpelis tarp elementų | Plokšti elementai | Užapvalinti elementai (spindulys, ne mažiau kaip) |e, ne daugiau kaip | spindulys, ne daugiau kaip |nuo 0 iki 10 | 1,5 | 0,25 | 0,50 |nuo 10 iki 15 | 2,0 | 0,33 | 0,75 |nuo 15 iki 20 | 3,0 | 0,50 | 1,25 |+++++ TIFF +++++Prie 5.1.2 punkto:Bandymo metu nustatoma, ar smūgio srities dalys, naudojamos sustiprinimui, gali būti paslinktos ar išsikišti taip, kad padidintų pavojų keleiviams ar sužalojimų rimtumą.Prie 5.1.3 punkto:Šios dvi sąvokos (prietaisų skydo lygis ir apatinis kraštas) gali būti skirtingos. Tačiau šis punktas yra 5.1 poskyryje (… virš prietaisų skydo…), todėl taikytinas tik tuomet, kai minėtos sąvokos sutampa. Kai jos nesutampa, t. y. kai prietaisų skydo apatinis kraštas yra žemiau prietaisų skydo lygio, jis nagrinėjamas pagal 5.3.2.1 papunktį, darant nuorodą į 5.8 poskyrį.Prie 5.1.4 punkto:Jei traukiamosios rankenėlės ar mygtuko pločio matmuo yra ne mažesnis kaip 50 mm ir jie yra tokioje srityje, kad tuomet, jei tas matmuo būtų mažesnis kaip 50 mm, didžiausia iškyša būtų nustatoma galvos formos matavimo įtaisu, nurodytu V priedo 2 skyriuje, didžiausia iškyša nustatoma pagal V priedo 1 skyrių, t. y. naudojant 165 mm skersmens rutulį ir nustatant didžiausią aukščio pokytį pagal "y" ašį.Skerspjūvio plotas matuojamas plokštumoje, kuri yra lygiagreti paviršiui, ant kurio sudėtinė dalis sumontuota.Prie 5.1.5 punkto:5.1.4 ir 5.1.5 punktai papildo vienas kitą; taikomas pirmasis 5.1.5 punkto sakinys (t. y. 37,8 daN jėga veikiamos dalys galėtų įsitraukti arba atsiskirti) ir: įsitraukimo iki 3,2–9,5 mm iškyšos atveju – 5.1.4 punktas, o atsiskyrimo atveju – du paskutinieji 5.1.5 punkto sakiniai (skerspjūvio plotas išmatuojamas prieš veikiant jėgai). Tačiau, jei praktiniais sumetimais reikia taikyti 5.1.4 punktą (įsitraukimas didesnis kaip 3,2 mm, bet mažesnis kaip 9,5 mm), gamintojo nuožiūra, būtų patogiau patikrinti 5.1.4 punkto reikalavimus prieš veikiant 5.1.5 punkte nurodyta 37,8 daN jėga.+++++ TIFF +++++Prie 5.1.6 punkto:Kadangi esant minkštų medžiagų, reikalavimai taikomi tik standžiam pagrindui, matuojamos tik jo iškyšos.Kietumas pagal Šorą matuojamas naudojant paties bandomojo objekto bandinius. Jei dėl medžiagos būklės neįmanoma atlikti kietumo matavimo pagal Šorą, taikant A skalę, jį galima matuoti sulygintinais būdais.Prie 5.2.1 punkto:Pedalai, jų svirtys ir gretimas šarnyrinis mechanizmas, išskyrus aplink esančių atramų metalines dalis, nėra nagrinėjami.Prie 5.2.2 punkto:Ar į stovėjimo stabdžio valdymo įtaisą galima atsitrenkti, nustatoma panaudojant:- jei valdymo įtaisas yra ne žemiau prietaisų skydo lygio – II priede nurodytą galvą imituojantį įtaisą (kuris turi būti išbadytas pagal 5.1 poskyrį ir smūgio zonoje),- jei valdymo įtaisas yra žemiau prietaisų skydo lygio – VI priede nurodytą kelio įtaisą (tokiu atveju valdymo svirtis bandoma pagal 5.3.2.3 papunktį).Prie 5.2.3 punkto:5.2.3 punkte išvardytos techninės sąlygos taip pat taikomos lentynoms ir toms žemiau prietaisų skydo esančioms pultų dalims, kurios yra tarp priekinių sėdynių, jei jos yra priešais tašką H. Jei ertmė yra uždaroma, ji laikoma dėkle ir jai tos specifikacijos netaikomos.Prie 5.2.3.1 papunkčio:Nurodyti matmenys skirti paviršiui iki jį padengiant medžiaga, kurios kietumas pagal Šorą, išmatuotas taikant A skalę, yra mažesnis kaip 50 (žr. 5.2.4 punktą). Energijos išsklaidymo bandymai atliekami pagal III priedą.Prie 5.2.3.2 papunkčio:Jei lentyna atitrūksta arba sulūžta, neturi susidaryti pavojingų darinių; tai taikytina ne tik krašteliui bet ir kitoms į keleivių saloną atsikišusioms briaunoms, kurios susidaro paveikus jėga.Stipriausia lentynos dalimi laikoma esanti arčiausiai įrangos. "Gerokai deformuojasi" reiškia, kad jėgos veikiamos lentynos deformacija, matuojant nuo pradinio sąlyčio su bandymų cilindru taško, turi būti plika akimi matomas įlinkis arba deformacija. Tamprioji deformacija leistina.Bandymų cilindro ilgis turi būti ne mažesnis kaip 50 mm.Prie 5.3 poskyrio:"Kitos dalys" – tai lango laikikliai, saugos diržo viršutiniai tvirtinimo įtaisai ar kitos dalys, esančios kojų erdvėje ir durelių šone, nebent tos dalys būtų nagrinėtos anksčiau arba joms tekste padaryta išimtis.Prie 5.3.2 punkto:Erdvei tarp priekinės pertvaros ir prietaisų skydo, kuri yra aukščiau prietaisų skydo apatinio krašto, 5.3 specifikacijos netaikomos.Prie 5.3.2.1 papunkčio:3,2 mm spindulys taikomas visoms 5.3 nurodytoms įtraukiamoms sudėtinėms dalims, nagrinėjamoms visose naudojimo padėtyse.Išimtys: dėklės nagrinėjamos tik uždaros, saugos diržai paprastai nagrinėjami tik užsegti, tačiau bet kuri dalis, turinti fiksuotą sudėjimo padėtį, toje padėtyje taip pat turi atitikti 3,2 mm kreivio spindulio reikalavimus.Prie 5.3.2.2 papunkčio:Ataskaitos paviršius nustatomas 2 daN jėga prispaudus V priedo 2 skyriuje aprašytą įtaisą. Jei tai neįmanoma, taikomas V priedo 1 skyriuje aprašytas metodas, naudojant 2 daN jėgą.Dėl pavojingų iškyšų vertinimo savo nuožiūra sprendžia už bandymus atsakinga institucija.37,8 daN jėga veikiama net tuomet, jei pradinė iškyša yra mažesnė kaip 35 mm arba 25 mm (atitinkamai pagal reikalavimus). Iškyša matuojama apkrovai veikiant.Horizontalia išilgine 37,8 daN jėga paprastai veikiama naudojant ne daugiau kaip 50 mm skersmens stūmoklį plokščiu galu, tačiau jei tai neįmanoma, galima taikyti lygiavertį būdą, pavyzdžiui, pašalinant kliūtis.Prie 5.3.2.3 papunkčio:Pavarų perjungimo svirties labiausiai išsikišusi dalis yra rankena arba mygtukas, prie kurio pirmiausia prisiliečia vertikali skersinė plokštuma, slenkama išilgine horizontalia kryptimi. Jei kuri nors pavarų perjungimo svirties ar rankinio stabdžio svirties dalis yra virš taško H lygio, visa svirtis turi būti nagrinėjama kaip esanti virš taško H lygio.Prie 5.3.4 punkto:Kai per žemiausių priekinių ir galinių sėdynių taškus H einančios horizontalios plokštumos nesutampa, tuomet nustatoma per priekinės sėdynės tašką H einanti vertikali plokštuma, statmena transporto priemonės išilginei ašiai. Tuomet laikoma, kad yra dvi atskiros išskirtinės zonos: priekinės ir galinės keleivių salono dalies – atitinkamo taško H atžvilgiu ir iki pirmiau nurodytos vertikalios plokštumos.Prie 5.3.4.1 papunkčio:Judamieji saulės skydeliai nagrinėjami visose naudojimo padėtyse. Saulės skydelių rėmai nelaikomi standžiomis atramomis (žr. 5.3.5 punktą).Prie 5.4 poskyrio:Kai stogas bandomas norint išmatuoti iškyšas ir dalis, prie kurių gali prisiliesti 165 mm skersmens rutulys, stogo apmušalas turi būti nuimtas. Vertinant nurodytus spindulius reikia atsižvelgti į stogo apmušalo proporcijas ir jo medžiagoms būdingas savybes. Stogo bandymo sritis yra priešais ir virš skersinės plokštumos, kurią riboja ant galinės sėdynės pasodinto manekeno liemens atskaitos linija.Prie 5.4.2.1 papunkčio (žr. 5.1.1 punkte pateiktą "aštrių briaunų" apibrėžimą):Iškyša žemyn matuojama statmenai stogui, kaip nurodyta V priedo 1 skyriuje.Išsikišusios dalies plotis matuojamas statmenai projekcijos linijai. Ypač svarbu, kad standūs stogo strypeliai arba briaunos į apačią nuo vidinio stogo paviršiaus neišsikištų daugiau kaip 19 mm.Prie 5.5 poskyrio:Bet kokie nudengiamų stogų strypeliai turi atitikti 5.4 poskyrio reikalavimus, jei prie jų gali prisiliesti 165 mm skersmens rutulys.Prie 5.5.1.2 papunkčio ir 5.5.1.2.1. bei 5.5.1.2.2 paragrafų:Atidarymo ir valdymo įtaisai nenaudojimo padėtyje ir esant uždarytam stogui turi atitikti visus nurodytus reikalavimus.Prie 5.5.1.2.3 paragrafo:37,8 daN jėga veikiama net tuomet, kai pradinė iškyša yra ne didesnė kaip 25 mm. Iškyša matuojama jėgai veikiant.37,8 daN jėga veikiama III priede nustatyta smūgio kryptimi, galvos formos įtaiso, kuris paprastai prispaudžiamas ne daugiau kaip 50 mm skersmens stūmokliu lygiu galu, trajektorijos liestine, tačiau jei tai neįmanoma, gali būti taikomas lygiavertis metodas, pvz., pašalinant kliūtis."Nenaudojimo padėtis" – tai valdymo įtaiso padėtis, kai jis yra užfiksuotas.Prie 5.6 poskyrio:Nuimamojo stogo strypų sistema nelaikoma vamzdiniu karkasu, apsaugančiu transporto priemonei apvirtus.Prie 5.6.1 punkto:Priekinio lango viršutinė dalis prasideda virš permatomo priekinio lango kontūro.Prie 5.7.1.1 papunkčio:Žr. 5.1.1 punkte pateiktą "aštrios briaunos" apibrėžimą.Prie 5.7.1.2 papunkčio:Nustatant priekinių sėdynių atlošo sritį, į kurią gali atsitrenkti galva, atlošo sudėtine dalimi laikoma bet kokia konstrukcija, reikalinga atlošui laikyti.Prie 5.7.1.2.3 paragrafo:Sėdynės rėmo konstrukcijos apmušale taip pat neturi būti pavojingo gruoblėtumo ir aštrių briaunų, kurie galėtų padidinti keleivių rimtų sužalojimų riziką.PRIE II PRIEDOSRITIES, Į KURIĄ GALI ATSITRENKTI GALVA, NUSTATYMASPrie 2.1.1.2 papunkčio:Aukščio nustatymo tvarką iš dviejų nurodytųjų pasirenka gamintojas.Prie 2.2 poskyrio:Nustatant sąlyčio taškus, matavimo įrenginio svirties ilgis vienos operacijos metu nekeičiamas. Kiekviena operacija prasideda iš vertikalios padėties.Prie 3 skyriaus:25,4 mm dydis reiškia matmenį, gautą matuojant nuo horizontalios plokštumos per tašką H iki galvos formos įtaiso apatinio krašto horizontalios liestinės.PRIE III PRIEDOENERGIJĄ IŠSKLAIDANČIŲ MEDŽIAGŲ BANDYMO TVARKAPrie 1.4 poskyrio:Dėl bet kokio sudėtinių dalių sulūžimo per energijos išsklaidymo bandymą žr. I priedo 5.1.2 punktą.PRIE IV PRIEDOTAŠKO H IR TIKROJO SĖDYNĖS ATLOŠO KAMPO NUSTATYMO IR SANTYKINĖS TAŠKŲ R BEI H PADĖTIES IR SANTYKIO TARP PROJEKTINIO IR TIKROJO SĖDYNĖS ATLOŠO KAMPO PATIKRINIMO TVARKAPrie 4 skyriaus:Nustatant sėdynės tašką H, jei reikia, kitos sėdynės gali būti išmontuotos.PRIE VI PRIEDOĮRANGA IR TVARKA I PRIEDO 5.2.1 PUNKTO REIKALAVIMAMS TAIKYTIPirmas sakinys:Kojomis valdomi valdymo įtaisai laikomi pedalais.--------------------------------------------------


title: 1999 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 1999/96/EB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių priemones, kurių būtina imtis mažinant transporto priemonėse naudojamų uždegimo suspaudimu variklių išmetamuosius dujinius bei kietųjų dalelių teršalus ir transporto priemonėse naudojamų kibirkštinio uždegimo variklių, kaip kurą vartojančių gamtines dujas ir suskystintas naftos dujas, išmetamuosius dujinius teršalus, suderinimo ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 88/77/EEB

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31999L0096

Oficialusis leidinys L 044 , 16/02/2000 p. 0001 - 0155

		Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 1999/96/EB1999 m. gruodžio 13 d.dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių priemones, kurių būtina imtis mažinant transporto priemonėse naudojamų uždegimo suspaudimu variklių išmetamuosius dujinius bei kietųjų dalelių teršalus ir transporto priemonėse naudojamų kibirkštinio uždegimo variklių, kaip kurą vartojančių gamtines dujas ir suskystintas naftos dujas, išmetamuosius dujinius teršalus, suderinimo ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 88/77/EEBEUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 95 straipsnį,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą [1],atsižvelgdami į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [2]laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos [3],(1) kadangi turi būti imtasi priemonių vidaus rinkoje;(2) kadangi pirmoji Europos Bendrijos veiklos programa, skirta aplinkos apsaugai [4], Tarybos patvirtinta 1973 m. lapkričio 22 d., siūlė atsižvelgti į naujausius mokslo laimėjimus kovoje su automobilių išmetamųjų dujų keliama atmosferos tarša ir dėl to atitinkamai iš dalies keisti anksčiau priimtas direktyvas; kadangi penktoji veiklos programa, kurios bendrąsias nuostatas Taryba patvirtino 1993 m. vasario 1 d. rezoliucijoje [5], numato dėti papildomai pastangų, kad būtų gerokai sumažintas dabartinis automobilių išmetamųjų teršalų lygis;(3) kadangi pripažintina, jog dėl transporto plėtros Bendrijoje aplinkai atsirado nemažų sunkumų; kadangi oficialiu įvertinimu dėl transporto eismo intensyvumo padidėjimo skaičiai pasirodė esą mažesni, palyginti su tikraisiais skaičiais; kadangi dėl šios priežasties reikėtų nustatyti griežtus išmetamųjų teršalų standartus visiems automobiliams;(4) kadangi Direktyvoje 88/77/EEB [6], remiantis bandymo metodika, taikoma aptariamoms transporto priemonėms Europos važiavimo sąlygomis, buvo nustatytos transporto priemonėse įrengtų dyzelinių variklių išmetamų anglies monoksido, nesudegusių angliavandenilių ir azoto oksidų ribinės vertės; kadangi šios direktyvos pakeitimai dviem etapais pirmą kartą buvo padaryti Direktyva 91/542/EEB [7], pirmajam etapui (1992-1993) sutapus su naujų Europos lengvųjų automobilių išmetamųjų teršalų standartų įdiegimu; kadangi antrajame etape (1995-1996) Europos variklių pramonei buvo ilgesniam laikui numatytos gairės fiksuojant ribines vertes, gautas atsižvelgiant į dar tik numatomas kuriamų technologijų charakteristikas, kartu paliekant gamintojams laiko tobulinti šias technologijas; kadangi Direktyva 96/1/EB [8] reikalauja, kad mažiems dyzeliniams varikliams, kurių vieno cilindro darbinis tūris yra mažesnis kaip 0,7 dm3 ir vardinis apsisukimų dažnis didesnis kaip 3000 min-1, išmetamų kietujų dalelių ribinės vertės, nustatytos Direktyvoje 91/542/EEB, būtų taikomos nuo 1999 m.; kadangi dėl techninių priežasčių derėtų palikti kietųjų dalelių kiekio išmetamuosiuose teršaluose skirtumą mažiems didelio apsisukimų skaičiaus dyzeliniams varikliams, kurių cilindro darbinis tūris mažesnis kaip 0,75 dm3 ir vardinis apsisukimų dažnis didesnis kaip 3000 min-1, tačiau šį skirtumą panaikinti 2005 m.;(5) kadangi pagal Direktyvos 91/542/EEB 5 straipsnio 3 dalį Komisija iki 1996 m. pabaigos turėjo pranešti Tarybai apie pažangą, padarytą peržiūrint kombinuotąsias išmetamųjų teršalų ribines vertes, jei būtina, iš naujo įvertinus bandymų metodiką; kadangi tokios peržiūrėtos ribos naujiems tipo patvirtinimams neturi būti taikomos anksčiau kaip nuo 1999 m. spalio 1 d.;(6) kadangi vykdant Direktyvos 94/12/EB [9] 4 straipsnio reikalavimus Komisija įgyvendino Europos programą, skirtą oro kokybei, kelių transporto išmetamiesiems teršalams, kuro rūšims ir variklių technologijoms (Auto-oil programa); kadangi ekonominio efektyvumo tyrimas pagal Auto-oil programą parodė, jog toliau tobulinti sunkiųjų transporto priemonių dyzelinių variklių technologijas yra būtina, kad 2010 m. pasiekta oro kokybė būtų tokia, kaip apibūdinta Komisijos komunikate dėl Auto-oil programos;(7) kadangi reikalavimų naujiems dyzeliniams varikliams tobulinimas Direktyvoje 88/77/EEB sudaro dalį Bendrijos bendrosios strategijos, kuri nuo 2000 m. dar apims mažos keliamosios galios komercinių ir lengvųjų automobilių standartų pataisymą, variklių degalų gerinimą ir tikslesnį eksploatuojamų transporto priemonių išmetamųjų teršalų kiekio vertinimą;(8) kadangi Direktyva 88/77/EEB yra viena iš atskirųjų direktyvų dėl tipo patvirtinimo tvarkos, nustatytos 1970 m. vasario 6 d. Tarybos direktyvoje 70/156/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių transporto priemonių ir jų priekabų tipo patvirtinimą, suderinimo [10]; kadangi pavieniui valstybės narės negali galutinai pasiekti tikslo sumažinti automobilių išmetamųjų teršalų kiekį, ir todėl šis tikslas gali būti lengviau pasiekiamas derinant valstybių narių įstatymus dėl priemonių, kurių reikia imtis prieš oro teršimą automobilių išmetamaisiais teršalais;(9) kadangi nuo 2000 m. taikomas išmetamųjų teršalų kiekio ribų mažinimas, atitinkantis anglies monoksido, bendro angliavandenilių kiekio, NOx ir kietųjų dalelių kiekio išmetamuosiuose teršaluose sumažinimą 30 %, Auto-oil programoje buvo nurodytas kaip pagrindinė priemonė, leidžianti gauti tinkamą tarpinio laikotarpio oro kokybę; kadangi išmetamųjų dūmų neskaidrumo sumažinimas 30 % palyginti su išmatuotuoju dabartinių tipų varikliams, ir Tarybos direktyvos 72/306/EEB [11] priedėlis prisidės prie kietųjų dalelių kiekio sumažinimo; kadangi nuo 2005 m. taikomas papildomas anglies monoksido, bendro angliavandenilių ir NOx kiekio sumažinimas 30 % bei kietųjų dalelių kiekio išmetamuosiuose teršaluose sumažinimas 80 % labai prisidės prie tarpinio laikotarpio oro kokybės gerinimo; kadangi darant šį mažinimą bus atsižvelgta į naujų bandymo ciklų, kurie geriau atitinka eksploatuojamų transporto priemonių važiavimo modelį, įtaką išmetamųjų teršalų kiekiui; kadangi dar viena NOx kiekio riba, taikoma nuo 2008 m., papildomai dar 43 % sumažins šio teršalo kiekio ribą; kadangi ne vėliau kaip iki 2002 m. pabaigos ataskaitoje Europos Parlamentui ir Tarybai, prie kurios prireikus bus pridėti atitinkami pasiūlymai, Komisija turi išnagrinėti esamą technologiją, kad 2008 m. būtų galima patvirtinti privalomą NOx standartą;(10) kadangi yra nustatytos leistinos išmetamųjų teršalų ribinės vertės, kurios taikomos transporto priemonėms, apibrėžtoms kaip "nekenksmingumo aplinkai požiūriu patobulintos transporto priemonės" (EEV);(11) kadangi transporto priemonėse įrengiamos diagnostikos sistemos (OBD) sunkiosioms transporto priemonėms nėra baigtos kurti, tačiau nuo 2005 m. turi būti įdiegtos, kad būtų galima greitai nustatyti transporto priemonėse esančių taršos mažinimui svarbių komponentų ir sistemų gedimus, taigi labai pagerinti išmetamųjų teršalų pradinio lygio palaikymą eksploatuojamose transporto priemonėse gerinant transporto priemonių kontrolę ir priežiūrą; kadangi konkretūs naujų sunkiųjų transporto priemonių variklių patvarumo reikalavimai ir eksploatuojamų didelės keliamosios galios transporto priemonių atitikties bandymai turėtų būti atliekami nuo 2005 m.;(12) kadangi išmetamiesiems dujiniams ir kietųjų dalelių teršalams bei dūmų neskaidrumui yra nustatyti nauji tipo patvirtinimo bandymų ciklai, leidžiantys daryti būdingesnį dyzelinių variklių išmetamųjų teršalų vertinimą bandymų sąlygomis, artimesnėmis toms, kurios pasitaiko eksploatuojant transporto priemones; kadangi nauja sudėtinė (dviejų ciklų) bandymų metodika yra taikoma tradiciniams dyzeliniams varikliams ir tiems dyzeliniams varikliams, kurie turi oksidavimo katalizatorius; kadangi nauja sudėtinė (dviejų ciklų) bandymų metodika yra taikoma dujų varikliams ir, be to, dyzeliniams varikliams su sudėtingesnėmis išmetamųjų teršalų kontrolės sistemomis; kadangi nuo 2005 m. visi dyzeliniai varikliai turi būti bandomi pagal abu nustatytus bandymų ciklus; kadangi Komisija stebės, kokia yra derybų dėl viso pasaulio mastu suderintos bandymų metodikos pažanga;(13) kadangi valstybėms narėms turėtų būti leista skatinti taikant mokesčių lengvatas pateikti į rinką transporto priemones, atitinkančias Bendrijoje nustatytus reikalavimus, kai tokios lengvatos atitinka Sutarties nuostatas ir tenkina tam tikras sąlygas, kuriomis būtų išvengta vidaus rinkos iškraipymų; kadangi ši direktyva netrukdo valstybių narių teisei atsižvelgti į išmetamuosius teršalus ir kitas medžiagas, apskaičiuojant kelių mokesčius automobiliams;(14) kadangi tobulinant Bendrijos teisės aktus dėl automobilių išmetamųjų teršalų turėtų būti atsižvelgta į daromus kietųjų dalelių charakteristikų tyrimus;(15) kadangi ataskaitą apie sunkiųjų dyzelinių transporto priemonių išmetamųjų teršalų kontrolės įrangą ir apie ryšį su degalų kokybe, apie būtinybę gerinti kietųjų dalelių matavimo ir ėminių ėmimo metodikų preciziškumą bei atkuriamumą ir apie viso pasaulio mastu suderintą bandymų ciklą Komisija turės pateikti iki 2000 m. gruodžio 31 d.;(16) kadangi Direktyva 88/77/EEB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisDirektyva 88/77/EEB iš dalies keičiama taip:1. Pavadinimas keičiamas šiuo pavadinimu:"1987 m. gruodžio 3 d. Tarybos Direktyva 88/77/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių priemones, kurių būtina imtis mažinant transporto priemonėse naudojamų uždegimo suspaudimu variklių išmetamuosius dujinius bei kietųjų dalelių teršalus ir transporto priemonėse naudojamų kibirkštinio uždegimo variklių, kaip degalus naudojančių gamtines dujas ir suskystintas naftos dujas, išmetamuosius dujinius teršalus, suderinimo".2. 1 straipsnis keičiamas šiuo straipsniu:"1 straipsnis"transporto priemonė"  yra bet kokia transporto priemonė, apibrėžta pagal Direktyvos 70/156/EEB II priedo A punktą, varoma uždegimo suspaudimu ar dujų varikliu, išskyrus M1 kategorijos transporto priemones, kurių didžiausia techniškai leistina pakrauto automobilio masė yra mažesnė kaip 3,5 t arba lygi jai,"uždegimo suspaudimu ar dujinis variklis"  yra transporto priemonę varančioji jėgainė, kuriai gali būti išduotas atskiro techninio agregato tipo patvirtinimas, apibrėžtas Direktyvos 70/156/EEB 2 straipsnyje,"EEV"  yra nekenksmingumo aplinkai požiūriu patobulinta transporto priemonė, t. y. transporto priemonė, varoma varikliu, atitinkančiu leistinas išmetamųjų teršalų kiekio ribines vertes, nurodytas I priedo 6.2.1 punkto lentelių C eilutėje."3. I–VIII priedai keičiami šios direktyvos priede esančiais I–VII priedais.2 straipsnis1. Nuo 2000 m. liepos 1 d. jokia valstybė narė dėl priežasčių, siejamų su variklio išmetamaisiais dujiniais bei kietųjų dalelių teršalais ir su dūmų neskaidrumu, negali:- atsisakyti išduoti transporto priemonės EB tipo patvirtinimą ar dokumentą, numatytą pagal Direktyvos 70/156/EEB 10 straispnio 1 dalies paskutinę įtrauką, ar išduoti nacionalinį tipo patvirtinimą variklio, varomo uždegimo suspaudimu ar dujiniu varikliu, tipui ar- uždrausti registruoti, parduoti, pradėti eksploatuoti ar naudoti tokias naujas transporto priemones, ar- atsisakyti išduoti EB tipo patvirtinimą uždegimo suspaudimu ar dujų variklio tipui, ar- uždrausti parduoti ar naudoti naujus uždegimo suspaudimu ar dujų variklius,jei vykdomi atitinkami Direktyvos 88/77/EEB su pakeitimais, padarytais šia direktyva, priedų reikalavimai, ypač jei variklių išmetamųjų dujinių bei kietujų dalelių teršalų kiekis ir dūmų neskaidrumas atitinka ribines vertes, nustatytas Direktyvos 88/77/EEB su pakeitimais, padarytais šia direktyva, I priedo 6.2.1 punkto lentelių A eilutėje arba B1 ar B2 eilutėse, arba ribines vertes, nustatytas C eilutėje.2. Nuo 2000 m. spalio 1 d. valstybės narės:- nebegali išduoti EB tipo patvirtinimo ar dokumento, numatyto pagal Direktyvos 70/156/EEB 10 straipsnio 1 dalies paskutinę įtrauką, ir- atsisako išduoti nacionalinį tipo patvirtinimąuždegimo suspaudimu ar dujų variklių tipams ir transporto priemonių, varomų uždegimo suspaudimu ar dujų varikliais, tipams, jei variklio išmetamųjų dujinių bei kietųjų dalelių teršalų kiekis ir dūmų neskaidrumas neatitinka ribinių verčių, nustatytų Direktyvos 88/77/EEB su pakeitimais, padarytais šia direktyva, I priedo 6.2.1 punkto lentelių A eilutėje.3. Nuo 2001 m. spalio 1 d. ir išskyrus transporto priemones ir variklius, skirtus eksportui į trečiąsias šalis, bei išskyrus eksploatuojamose transporto priemonėse pakeitimui skirtus variklius, valstybės narės:- pagal direktyvos 70/156/EEB 7 straipsnio 1 dalį nebepripažįsta atitikties sertifikatų, kurie pagal tą direktyvą pridedami prie naujų transporto priemonių ar naujų variklių, galiojimo ir- uždraudžia registruoti, parduoti, pradėti eksploatuoti ar naudoti naujas transporto priemones, varomas uždegimo suspaudimu ar dujų varikliais, ir parduoti bei naudoti naujus uždegimo suspaudimu ar dujų variklius,jei variklių išmetamųjų dujinių bei kietųjų dalelių teršalų kiekis ir dūmų neskaidrumas neatitinka ribinių verčių, nustatytų Direktyvos 88/77/EEB su pakeitimais, padarytais šia direktyva, I priedo 6.2.1 punkto lentelių A eilutėje.4. Nuo 2005 m. spalio 1 d. valstybės narės:- nebegali išduoti EB tipo patvirtinimo ar dokumento, numatyto pagal Direktyvos 70/156/EEB 10 straipsnio 1 dalies paskutinę įtrauką, ir- atsisako išduoti nacionalinį tipo patvirtinimąuždegimo suspaudimu ar dujų variklių tipams ir transporto priemonių, varomų uždegimo suspaudimu ar dujų varikliais, tipams, jei variklio išmetamųjų dujinių bei kietųjų dalelių teršalų kiekis ir dūmų neskaidrumas neatitinka ribinių verčių, nustatytų Direktyvos 88/77/EEB su pakeitimais, padarytais šia direktyva, I priedo 6.2.1 punkto lentelių B1 eilutėje.5. Nuo 2006 m. spalio 1 d. ir išskyrus transporto priemones ir variklius, skirtus eksportui į trečiąsias šalis, taip pat išskyrus eksploatuojamose transporto priemonėse pakeitimui skirtus variklius, valstybės narės turi:- pagal Direktyvos 70/156/EEB 7 straipsnio 1 dalį nebepripažinti atitikties sertifikatų, kurie pagal tą direktyvą pridedami prie naujų transporto priemonių ar naujų variklių, galiojimo ir- uždrausti registruoti, parduoti, pradėti eksploatuoti ar naudoti naujas transporto priemones, varomas uždegimo suspaudimu ar dujų varikliais, ir parduoti bei naudoti naujus uždegimo suspaudimu ar dujų variklius,jei variklių išmetamųjų dujinių bei kietųjų dalelių teršalų kiekis ir dūmų neskaidrumas neatitinka ribinių verčių, nustatytų Direktyvos 88/77/EEB su pakeitimais, padarytais šia direktyva, I priedo 6.2.1 punkto lentelių B1 eilutėje.6. Nuo 2008 m. spalio 1 d. valstybės narės:- nebegali išduoti EB tipo patvirtinimo ar dokumento, numatyto pagal Direktyvos 70/156/EEB 10 straipsnio 1 dalies paskutinę įtrauką, ir- atsisako išduoti nacionalinį tipo patvirtinimąuždegimo suspaudimu ar dujų variklių tipams ir transporto priemonių, varomų uždegimo suspaudimu ar dujų varikliais, tipams, jei variklio išmetamųjų dujinių bei kietųjų dalelių teršalų kiekis ir dūmų neskaidrumas neatitinka ribinių verčių, nustatytų Direktyvos 88/77/EEB su pakeitimais, padarytais šia direktyva, I priedo 6.2.1 punkto lentelių B2 eilutėje.7. Nuo 2009 m. spalio 1 d. ir išskyrus transporto priemones ir variklius, skirtus eksportui į trečiąsias šalis, taip pat išskyrus eksploatuojamose transporto priemonėse pakeitimui naudojamus variklius, valstybės narės turi:- pagal Direktyvos 70/156/EEB 7 straipsnio 1 dalį nebepripažinti atitikties sertifikatų, kurie pagal tą direktyvą pridedami prie naujų transporto priemonių ar naujų variklių, galiojimo ir- uždrausti registruoti, parduoti, pradėti eksploatuoti ar naudoti naujas transporto priemones, varomas uždegimo suspaudimu ar dujų varikliais, ir parduoti bei naudoti naujus uždegimo suspaudimu ar dujų variklius,jei variklių išmetamųjų dujinių bei kietųjų dalelių teršalų kiekis ir dūmų neskaidrumas neatitinka ribinių verčių, nustatytų Direktyvos 88/77/EEB su pakeitimais, padarytais šia direktyva, I priedo 6.2.1 punkto lentelių B2 eilutėje.8. Vadovaujantis šio straipsnio 1 dalimi, jei variklis atitinka Direktyvos 88/77/EEB su pakeitimais, padarytais šia direktyva, prieduose nustatytus reikalavimus ir atitinka ribines vertes, nustatytas Direktyvos 88/77/EEB su pakeitimais, padarytais šia direktyva, I priedo 6.2.1 punkto lentelių C eilutėje, jis turi būti laikomas atitinkančiu šio straipsnio 2-7 dalių reikalavimus.3 straipsnis1. Valstybės narės gali numatyti mokesčių lengvatas tik automobiliams, kurie atitinka Direktyvą 88/77/EEB su pakeitimais, padarytais šia direktyva. Tokios lengvatos turi atitikti Sutarties nuostatas ir toliau a ar b punktuose nurodytas sąlygas:a) jos turi būti taikomos visoms valstybės narės rinkoje parduodamoms naujoms transporto priemonėms, kurios anksčiau laiko atitinka ribines vertes, nustatytas Direktyvos 88/77/EEB su pakeitimais, padarytais šia direktyva, I priedo 6.2.1 punkto lentelių A eilutėje, ir vėliau nuo 2000 m. spalio 1 d. — ribines vertes, nurodytas šių lentelių B1 ar B2 eilutėse.Jos turi būti nebetaikomos nuo privalomo išmetamųjų teršalų ribinių verčių taikymo datos, kuri naujoms transporto priemonės nurodyta 2 straipsnio 3 dalyje, ar nuo privalomo išmetamųjų teršalų ribinių verčių taikymo datų, nustatytų Direktyvos 88/77/EEB su pakeitimais, padarytais šia direktyva, I priedo 6.2.1 punkto lentelių B1 ar B2 eilutėse;b) jos turi būti taikomos visoms valstybės narės rinkoje parduodamoms naujoms transporto priemonėms, kurios atitinka rekomenduojamas ribines vertes, nustatytas Direktyvos 88/77/EEB su pakeitimais, padarytais šia direktyva, I priedo 6.2.1 punkto lentelių C eilutėje.2. Kiekvieno tipo transporto priemonei lengvatos neturi būti didesnės kaip papildomos išlaidos techniniams sprendimams, įdiegiamiems siekiant atitikti ribinių verčių, nustatytų Direktyvos 88/77/EEB su pakeitimais, padarytais šia direktyva, I priedo 6.2.1 punkto lentelių A eilutėje arba B1 ar B2 eilutėse, arba ribinių verčių, nustatytų C eilutėje, reikalavimus, ir jų įrengimo transporto priemonėje išlaidos.3. Komisijai tinkamu laiku pranešama apie planus įdiegti ar pakeisti šiame straipsnyje nurodytas mokesčių lengvatas, kad ji galėtų pateikti savo pastabas.4 straipsnisNuo 2005 m. spalio 1 d. naujų tipų transporto priemonėse, o nuo 2006 m. spalio 1 d. — visų tipų transporto priemonėse įrengiama diagnostinė sistema (OBD) ar matavimo sistema (OBM), kuri kontroliuotų išmetamųjų teršalų kiekį eksploatuojant transporto priemonę.Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai šiuo klausimu pateikia nuostatas. Jos apima:- nevaržomą ir standartizuotą priėjimą prie OBD sistemos, kad būtų galima tikrinti, įvertinti, aptarnauti ir remontuoti,- gedimų kodų standartizavimą,- atsarginių dalių suderinamumą, kuris lengvintų OBD įsirengusių transporto priemonių remontą, keitimą ir aptarnavimą.5 straipsnisNuo 2005 m. spalio 1 d. — naujų tipų, o nuo 2006 m. spalio 1 d. — visų tipų transporto priemonėms ir varikliams išduodami tipo patvirtinimai turi taip pat patvirtinti teisingą išmetamųjų teršalų kontrolės įtaisų veikimą visą transporto priemonės ar variklio normalų eksploatavimo laiką.Komisija ištiria skirtumus tarp įvairių kategorijų sunkiojo transporto priemonių normalios eksploatavimo trukmės ir numato pasiūlyti atitinkamus konkrečius patvarumo reikalavimus kiekvienai kategorijai.6 straipsnisNuo 2005 m. spalio 1 d. — naujų tipų, o nuo 2006 m. spalio 1 d. — visų tipų transporto priemonėms išduodant tipo patvirtinimus taip pat būtina patvirtinti teisingą išmetamųjų teršalų kontrolės įtaisų veikimą visą transporto priemonės eksploatavimo laiką normaliomis sąlygomis (tinkamai prižiūrimų ir naudojamų eksploatuojamų transporto priemonių atitiktis).Šią nuostatą Komisija turi patvirtinti ir papildyti pagal 7 straipsnį.7 straipsnisNe vėliau kaip per 12 mėnesių nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos ar iki 2000 m. gruodžio 31 d., atsižvelgiant į tai, kuri data ankstesnė, Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia pasiūlymą, patvirtinantį ar papildantį šią direktyvą.Pasiūlyme atsižvelgiama į:- persvarstymo eigą, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/69/EB [12] 3 straipsnyje ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/70/EB [13] 9 straipsnyje,- uždegimo suspaudimu ir dujų variklių išmetamųjų teršalų kontrolės technologijos, įskaitant papildomo apdorojimo technologiją, kūrimą, atsižvelgiant į tokios technologijos ir degalų kokybės sąsają,- būtinybę gerinti šiuo metu labai mažam variklio išmetamųjų kietųjų dalelių lygiui taikomų matavimo ir ėminių ėmimo metodikų tikslumą ir pakartojamumą,- viso pasaulio mastu suderinto tipo patvirtinimo bandymų ciklo sukūrimą,ir pasiūlyme pateikiama:- taisyklės, nustatančias OBD sistemos įdiegimą sunkiosiose transporto priemonėse nuo 2005 m. spalio 1 d. vadovaujantis šios direktyvos 4 straipsniu ir atitinkamais pakeitimais pagal Direktyvą 98/69/EB dėl keleivinių automobilių ir mažos keliamosios galios komercinių transporto priemonių išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo,- nuostatos dėl išmetamųjų teršalų kontrolės įtaisų patvarumo nuo 2005 m. spalio 1 d. vadovaujantis šios direktyvos 5 straipsniu,- nuostatos, kaip užtikrinti eksploatuojamų transporto priemonių atitiktį pagal tipo patvirtinimo metodiką nuo 2005 m. spalio 1 d. pagal šios direktyvos 6 straipsnį, ekonominio efektyvumo požiūriu atsižvelgiant į bandymų, kuriais šių transporto priemonių varikliai bus bandomi, specifiškumą ir konkrečią informaciją, gautą iš OBD sistemų,- teršalų, kurie dėl plataus naujų alternatyvių degalų rūšių įdiegimo šiuo metu nereglamentuojami, atitinkamos ribos.Iki 2001 m. gruodžio 31 d. Komisija pateikia ataskaitą apie pažangą derybose dėl viso pasaulio mastu suderinto bandymų ciklo.Iki 2002 m. birželio 30 d. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą apie reikalavimus OBM sistemai. Remdamasi ataskaita, Komisija pateikia pasiūlymą, kad, prieš priemonėms įsigaliojant ne vėliau kaip nuo 2005 m. sausio 1 d., į jas būtų įtrauktos techninės specifikacijos ir atitinkami priedai, leidžiantys numatyti tokį OBM sistemų tipo patvirtinimą, kuris garantuotų bent lygiavertį OBD sistemų kontrolės lygį ir suderinamumą su jomis.Ne vėliau kaip iki 2002 m. gruodžio 31 d. Komisija išnagrinėja taikomą technologiją, kad Europos Parlamentui ir Tarybai teikiamoje ataskaitoje, prie kurios prireikus pridedami atitinkami pasiūlymai, galėtų patvirtinti 2008 m. privalomąjį NOx standartą.8 straipsnis1. Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję iki 2000 m. liepos 1 d., įgyvendina šią direktyvą. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.Valstybės narės, patvirtindamos šias priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.2. Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių nacionalinės teisės aktų nuostatų tekstus.9 straipsnisŠi direktyva įsigalioja jos paskelbimo Oficialiajame Europos Bendrijų leidinyje dieną.10 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1999 m. gruodžio 13 d.Europos Parlamento varduPirmininkasN. FontaineTarybos varduPirmininkasS. Hassi[1] OL C 173, 1998 6 8, p. 1 irOL C 43, 1999 2 17, p. 25.[2] OL C 407, 1998 12 28, p. 27.[3] 1998 m. spalio 21 d. Europos Parlamento nuomonė (OL C 341,1998 11 9, p. 74), 1999 m. balandžio 22 d. Tarybos bendroji pozicija (OL C 296, 1999 10 15, p. 1) ir 1999 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento sprendimas (Oficialiajame leidinyje dar nepaskelbta).[4] OL C 112, 1973 12 20, p. 1.[5] OL C 138, 1993 5 17, p. 1.[6] OL L 36, 1988 2 9, p. 33.[7] OL L 295, 1991 10 25, p. 1.[8] OL L 40, 1996 2 17, p. 1.[9] OL L 100, 1994 4 19, p. 42.[10] OL L 42, 1970 2 23, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/91/EB (OL L 11, 1999 1 16, p. 25).[11] OL L 190, 1972 8 20, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 97/20/EB (OL L 125, 1997 5 16, p. 21).[12] OL L 350, 1998 12 28, p. 1.[13] OL L 350, 1998 12 28, p. 58.--------------------------------------------------PRIEDASTURINYS| | Psl. |PRIEDAS I | TAIKYMO SRITIS, APIBRĖ IMAI IR SANTRUMPOS, PARAIŠKA PATVIRTINTI EB TIPĄ, SPECIFIKACIJOS IR BANDYMAI BEI GAMINIŲ ATITIKTIS… | 278 |1. Taikymo sritis… | 278 |2. Apibrėžimai ir santrumpos… | 278 |3. Paraiška patvirtinti EB tipą… | 284 |4. EB tipo patvirtinimas… | 285 |5. Variklio ženklinimas… | 287 |6. Specifikacijos ir bandymai… | 289 |7. Įrengimas transporto priemonėje… | 291 |8. Variklių šeima… | 291 |9. Gaminių atitiktis… | 293 |1 priedėlis | Gaminių kokybės atitikties tikrinimo metodika, kai standartinis nuokrypis yra patenkinamas… | 296 |2 priedėlis | Gaminių kokybės atitikties tikrinimo metodika, kai standartinis nuokrypis yra nepatenkinamas ar jo nėra… | 298 |3 priedėlis | Gaminių kokybės atitikties tikrinimo gamintojo prašymu metodika… | 300 |II PRIEDAS | INFORMACINIS DOKUMENTAS… | 302 |1 priedėlis. | (Pirminio) variklio pagrindinės charakteristikos ir informacija, kaip daryti bandymą… | 303 |1. Variklio aprašymas… | 303 |2. Oro užterštumą mažinančios priemonės… | 304 |3. Degalų padavimas… | 305 |4. Vožtuvų reguliavimas… | 308 |5. Uždegimo sistema (tik priverstinio uždegimo varikliams)… | 308 |6. Varikliu varoma įranga… | 308 |7. Papildoma informacija apie bandymų sąlygas… | 309 |8. Variklio charakteristikos… | 310 |2 priedėlis. | Variklių šeimos pagrindinės charakteristikos… | 312 |1. Bendrieji parametrai… | 312 |2. Variklių šeimos sąrašas… | 312 |3 priedėlis. | Pagrindinės variklių šeimos charakteristikos… | 314 |1. Variklio aprašymas… | 314 |2. Oro užteršimą mažinančios priemonės… | 315 |3. Degalų padavimas… | 316 |4. Vožtuvų reguliavimas… | 319 |5. Uždegimo sistema (tik priverstinio uždegimo varikliams)… | 319 |4 priedėlis. | Su varikliu susijusių transporto priemonės dalių charakteristikos… | 320 |III PRIEDAS | BANDYMŲ METODIKA… | 321 |1. Įvadas… | 321 |2. Bandymų sąlygos… | 322 |1 priedėlis. | ESC ir ELR bandymų ciklai… | 324 |1. Variklio ir dinamometro nustatomieji parametrai… | 324 |2. ESC bandymo eiga… | 325 |3. ELR bandymo eiga… | 327 |4. Dujinių teršalų kiekio apskaičiavimas… | 329 |5. Kietųjų dalelių išmetamuosiuose teršaluose apskaičiavimas… | 332 |6. Dūmingumo verčių apskaičiavimas… | 334 |2 priedėlis. | ETC bandymo ciklas… | 336 |1. Variklio darbo kartografavimo metodika… | 336 |2. Etaloninio bandymo ciklo kūrimas… | 336 |3. Išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo bandymo eiga… | 337 |4. Dujinių išmetamųjų teršalų kiekio apskaičiavimas… | 341 |5. Kietųjų dalelių išmetamuosiuose teršaluose kiekio apskaičiavimas (tik dyzeliniams varikliams)… | 345 |3 priedėlis. | ETC dinamometrinis grafikas… | 347 |4 priedėlis. | Matavimo ir ėminių ėmimo metodikos… | 357 |1. Įvadas… | 357 |2. Dinamometro ir bandymų patalpos įranga… | 357 |3. Dujinių komponentų kiekio nustatymas… | 358 |4. Kietųjų dalelių kiekio nustatymas… | 360 |5. Dūmingumo nustatymas… | 362 |5 priedėlis. | Kalibravimo metodika… | 364 |1. Analizės prietaisų kalibravimas… | 364 |2. CVS sistemos kalibravimas… | 370 |3. Kietųjų dalelių matavimo sistemos kalibravimas… | 372 |4. Dūmingumo matavimo įrangos kalibravimas… | 373 |IV PRIEDAS | ETALONINIŲ DEGALŲ, SKIRTŲ PATVIRTINIMO BANDYMAMS IR GAMINIŲ ATITIKTIES TIKRINIMUI, TECHNINĖS CHARAKTERISTIKOS… | 374 |1. Dyzelinas… | 374 |2. Gamtinės dujos (NG)… | 375 |3. Suskystintosios naftos dujos (LPG)… | 376 |V PRIEDAS | ANALIZĖS IR ĖMINIŲ ĖMIMO SISTEMOS… | 377 |1. Išmetamųjų teršalų kiekio nustatymas… | 377 |2. Išmetamųjų dujų praskiedimas ir kietųjų dalelių kiekio nustatymas… | 384 |3. Dūmingumo nustatymas… | 399 |VI PRIEDAS | EB TIPO PATVIRTINIMO SERTIFIKATAS… | 403 |VII PRIEDAS | SKAIČIAVIMO METODIKOS PAVYZDYS… | 405 |BRĖ INIŲ RODYKLĖ| | Psl. |1 brėžinys | Bandymų ciklų specialieji apibrėžimai… | 280 |2 brėžinys | Gaminių atitikties tikrinimo schema… | 295 |3 brėžinys | ELR bandymo seka… | 328 |4 brėžinys | NOx kontrolinio taško interpoliavimas… | 331 |5 brėžinys | ETC dinamometro režimas… | 356 |6 brėžinys | NOx konverterio veiksmingumo matavimo įtaiso schema… | 367 |7 brėžinys | Neapdorotų išmetamųjų dujų CO, CO2, NOx, HC analizės sistemos schema, tik ESC… | 377 |8 brėžinys | Praskiestų išmetamųjų dujų CO, CO2, NOx, HC analizės sistemos schema, ETC, ESC pasirinktinai… | 378 |9 brėžinys | Metano analizės proceso schema (GC metodas)… | 381 |10 brėžinys | Metano analizės proceso, naudojant metano atskyriklį (NMC), schema.… | 383 |11 brėžinys | Dalies srauto praskiedimo sistema su izokinetinio ėminių ėmimo zondu ir dalies ėminio ėmimu (SB reguliavimas)… | 385 |12 brėžinys | Dalies srauto praskiedimo sistema su izokinetinio ėminių ėmimo zondu ir dalies ėminio ėmimu (PB reguliavimas)… | 385 |13 brėžinys | Dalies srauto praskiedimo sistema su CO2 ar NOx koncentracijos matavimu ir dalies ėminio ėmimu… | 386 |14 brėžinys | Dalies srauto praskiedimo sistema su CO2 koncentracijos matavimu, anglies kiekio balansu ir viso ėminio ėmimu… | 386 |15 brėžinys | Dalies srauto praskiedimo sistema su vienu Venturi, koncentracijos matavimu ir dalies ėminio ėmimu… | 387 |16 brėžinys | Dalies srauto praskiedimo sistema su dviem Venturi ar dviem diafragmomis, koncentracijos matavimu ir dalies ėminio ėmimu… | 388 |17 brėžinys | Dalies srauto praskiedimo sistema su daugiavamzdžiu dalikliu, koncentracijos matavimu ir dalies ėminio ėmimu… | 389 |18 brėžinys | Dalies srauto praskiedimo sistema su srauto reguliavimu ir viso ėminio ėmimu… | 390 |19 brėžinys | Dalies srauto praskiedimo sistema su srauto reguliavimu ir dalies ėminio ėmimu… | 390 |20 brėžinys | Viso srauto praskiedimo sistema… | 394 |21 brėžinys | Kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistema… | 397 |22 brėžinys | Dvigubo praskiedimo sistema (tik viso srauto sistema)… | 397 |23 brėžinys | Viso srauto dūmų matuoklis… | 400 |24 brėžinys | Dalies srauto dūmų matuoklis… | 401 |LENTELIŲ RODYKLĖ| | Psl |1 lentelė | Ribinės vertės — ESC ir ELR bandymai… | 290 |2 lentelė | Ribinės vertės — ETC bandymas… | 290 |3 lentelė | 1 priedėlio imties sudarymo plano teigiamo ir neigiamo sprendimų ribinės vertės… | 297 |4 lentelė | 2 priedėlio imties sudarymo plano teigiamo ir neigiamo sprendimų ribinės vertės… | 299 |5 lentelė | 3 priedėlio imties sudarymo plano teigiamo ir neigiamo sprendimų ribinės vertės… | 301 |6 lentelė | Regresijos kreivės leistinieji nuokrypiai… | 340 |7 lentelė | Taškai, kuriuos leidžiama pašalinti iš regresijos analizės… | 341 |8 lentelė | Matavimo prietaisų tikslumas… | 357 |9 lentelė | Rekomenduojamos filtro įkrovos… | 361 |--------------------------------------------------