Svarbus teisinis pranešimas

|

31998L0083

1998 m. lapkričio 3 d. Tarybos Direktyva 98/83/EB dėl žmonėms vartoti skirto vandens kokybės

Oficialusis leidinys L 330 , 05/12/1998 p. 0032 - 0054 CS.ES skyrius 15 tomas 04 p. 90  - 112 ET.ES skyrius 15 tomas 04 p. 90  - 112 HU.ES skyrius 15 tomas 04 p. 90  - 112 LT.ES skyrius 15 tomas 04 p. 90  - 112 LV.ES skyrius 15 tomas 04 p. 90  - 112 MT.ES skyrius 15 tomas 04 p. 90  - 112 PL.ES skyrius 15 tomas 04 p. 90  - 112 SK.ES skyrius 15 tomas 04 p. 90  - 112 SL.ES skyrius 15 tomas 04 p. 90  - 112

		Tarybos Direktyva 98/83/EB1998 m. lapkričio 3 d.dėl žmonėms vartoti skirto vandens kokybėsEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 130s straipsnio 1 dalį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą [1],atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [2],atsižvelgdama į Regionų komiteto nuomonę [3],laikydamasi 189c straipsnyje nustatytos tvarkos [4],(1) kadangi 1980 m. liepos 15 d. Tarybos direktyvą 80/778/EEB dėl žmonėms vartoti skirto vandens kokybės [5] būtina suderinti su naujais mokslo ir technologijos pasiekimais; kadangi patirtis, įgyta įgyvendinant tą direktyvą, rodo, jog būtina nustatyti deramai lanksčią ir skaidrią teisinę sistemą, kad valstybės narės galėtų išnagrinėti priežastis, dėl kurių nesilaikoma standartų; be to, kadangi ta direktyva turėtų būti peržiūrėta atsižvelgiant į Europos Sąjungos Sutartį, ypač į subsidiarumo principą;(2) kadangi, laikantis Sutarties 3b straipsnio, kuris numato, kad Bendrija nesiima jokių veiksmų, kurie nėra būtini siekiant šios Sutarties nustatytų tikslų, būtina peržiūrėti Direktyvą 80/778/EEB, sutelkiant dėmesį į tai, ar laikomasi pagrindinių kokybės bei sveikatos kriterijų, leidžiant valstybėms narėms laisvai papildyti juos kitais, jų nuomone, tinkamais kriterijais;(3) kadangi remiantis subsidiarumo principu Bendrijos veiksmai turi papildyti ir paremti valstybių narių kompetentingų institucijų veiksmus;(4) kadangi remiantis subsidiarumo principu gamtiniai ir socialiniai bei ekonominiai Sąjungos regionų skirtumai reikalauja, kad didesnė dalis sprendimų, susijusių su monitoringu, analize bei priemonėmis, kurių turi būti imtasi siekiant pašalinti neatitikimus, būtų priimti vietos, regioniniu arba nacionaliniu lygiu, jeigu minėti skirtumai netrukdo kurti šia direktyva nustatytos įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatų sistemos;(5) kadangi tuo atveju, kai turi būti apibrėžti minimalūs aplinkos kokybės tikslai, kurių reikia siekti įgyvendinant kitas Bendrijos priemones, kad būtų galima užtikrinti ir skatinti tolydų žmonėms vartoti skirto vandens naudojimą, būtina nustatyti Bendrijos pagrindinius ir prevencinius sveikatai reikšmingų žmonėms vartoti skirto vandens kokybės parametrų standartus;(6) kadangi, atsižvelgiant į žmonėms vartoti skirto vandens kokybės svarbą žmonių sveikatai, Bendrijos lygiu būtina nustatyti pagrindinius vandens kokybės standartus, kuriuos turi atitikti tam tikslui skirtas vanduo;(7) kadangi žmonėms vartoti skirtam vandeniui būtina priskirti maisto pramonėje naudojamą vandenį, nebent būtų galima nustatyti, kad toks vanduo neturi įtakos galutinio produkto saugai;(8) kadangi tam, kad vandens tiekimo įmonių vanduo atitiktų geriamojo vandens kokybės standartus, turėtų būti taikomos deramos vandens apsaugos priemonės, užtikrinančios, jog paviršinis ir požeminis vanduo bus švariai laikomas; kadangi tą patį tikslą galima pasiekti ir atitinkamomis vandens ruošimo priemonėmis, taikytinomis prieš jį patiekiant;(9) kadangi darni Europos vandens politika leidžia daryti prielaidą, kad atėjus laikui bus priimta tinkama pagrindinė direktyva dėl vandens;(10) kadangi ši direktyva neturi būti taikoma natūraliam mineraliniam vandeniui ir vandeniui, kuris yra medicininis produktas, nes šios rūšies vandeniui yra nustatytos specialios taisyklės;(11) kadangi, jeigu pablogėja vandens kokybė, būtina imtis priemonių dėl visų parametrų, tiesiogiai reikšmingų sveikatai, taip pat dėl kitų parametrų; be to, kadangi tokios priemonės turėtų būti atidžiai derinamos su 1991 m. liepos 15 d. Tarybos direktyvos 91/414/EEB dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką [6] ir 1998 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/8/EB dėl biocidinių produktų pateikimo į rinką [7] įgyvendinimu;(12) kadangi medžiagoms, kurios yra svarbios visai Bendrijai, būtina nustatyti atskiras parametrų vertes, pakankamai griežtas, kad būtų galima įgyvendinti šios direktyvos tikslus;(13) kadangi parametrų vertės yra pagrįstos turimomis mokslo žiniomis, taip pat atsižvelgta ir į atsargumo principą; kadangi buvo pasirinktos tokios vertės, kurios užtikrintų saugų minimo vandens vartojimą visą gyvenimą, ir tokiu būdu ženklintų aukštą sveikatos apsaugos lygį;(14) kadangi turėtų būti nustatyta pusiausvyra, kuri leistų išvengti mikrobiologinio ir cheminio poveikio rizikos; kadangi siekiant šio tikslo ir atsižvelgiant į būsimą parametrų verčių peržiūrėjimą žmonėms vartoti skirtam vandeniui taikomų parametrų vertės turėtų būti nustatomos remiantis visuomenės sveikatos interesais ir rizikos įvertinimo metodu;(15) kadangi šiuo metu nėra pakankamai informacijos, kuria būtų galima remtis Bendrijos lygiu nustatant endokrinus ardančių cheminių medžiagų parametrų vertes, tačiau vis didesnį susirūpinimą kelia potencialus sveikatai kenksmingų medžiagų poveikis žmonėms, gyvūnijai bei augalijai;(16) kadangi būtent I priede pateiktų standartų dauguma buvo nustatyta remiantis Pasaulio Sveikatos Organizacijos "Geriamojo vandens kokybės vadovu" ir Komisijos patariamojo mokslinio komiteto nuomone dėl cheminių junginių toksiškumo ir ekologinio toksiškumo tyrimų;(17) kadangi valstybės narės turi nustatyti ir kitų, į I priedą neįtrauktų, parametrų vertes, jeigu tai būtina apsaugant žmonių sveikatą jų teritorijose;(18) kadangi valstybės narės gali nustatyti kitų, į I priedą neįtrauktų, parametrų vertes, jeigu manoma, kad tai būtina užtikrinant žmonėms vartoti skirto vandens gamybos, paskirstymo ir tikrinimo kokybę;(19) kadangi tuo atveju, kai valstybės narės mano, kad būtina nustatyti griežtesnius standartus nei nurodyti I priedo A ir B dalyse arba papildomus standartus, kurių nėra I priede bet kurie būtini apsaugant žmonių sveikatą, jos turi pranešti apie tuos standartus Komisijai;(20) kadangi nustatydamos arba išlaikydamos griežtesnes apsaugos priemones valstybės narės turi laikytis Sutarties principų ir taisyklių taip, kaip jas aiškina Teisingumo Teismas;(21) kadangi parametrų verčių būtina laikytis toje vietoje, kur žmonėms vartoti skirtas vanduo tiekiamas konkrečiam vartotojui;(22) kadangi žmonėms vartoti skirto vandens kokybei gali turėti įtakos pastatų vidaus vandentiekis; be to, kadangi pripažįstama, kad valstybės narės neatsako nei už pastatų vidaus vandentiekį, nei už jo priežiūrą;(23) kadangi kiekviena valstybė narė turėtų parengti monitoringo programas, leidžiančias patikrinti, ar žmonėms vartoti skirtas vanduo atitinka šios direktyvos reikalavimus; kadangi tokios monitoringo programos turėtų atitikti vietos reikmes ir minimalius šioje direktyvoje pateiktus monitoringo reikalavimus;(24) kadangi žmonėms vartoti skirto vandens kokybės tyrimo metodai turėtų užtikrinti gaunamų duomenų patikimumą ir palyginamumą;(25) kadangi tuo atveju, kai žmonėms vartoti skirto vandens kokybė neatitinka šioje direktyvoje nustatytų standartų, atitinkamos valstybės narės turėtų ištirti priežastis ir užtikrinti, kad būtų kuo greičiau imtasi būtinų vandens kokybės atkuriamųjų veiksmų;(26) kadangi yra svarbu išvengti užteršto vandens, kuris gali kelti potencialų pavojų žmonių sveikatai; kadangi turėtų būti draudžiama tokį vandenį tiekti arba turėtų būti apribotas jo vartojimas;(27) kadangi tuo atveju, kai žmonėms vartoti skirto vandens kokybė neatitinka indikatorinę funkciją turinčių parametrų, atitinkama valstybė narė turi apsvarstyti, ar tas neatitikimas kelia pavojų žmonių sveikatai; kadangi ji turėtų imtis vandens kokybės atkuriamųjų veiksmų, jei tai būtina žmonių sveikatai apsaugoti;(28) kadangi, jei reikėtų imtis tokių vandens kokybės atkuriamųjų veiksmų, pagal Sutarties 130r straipsnio 2 dalį pirmiausia reikėtų imtis veiksmų, kurie atitaisytų žalą ten, kur yra jos šaltinis;(29) kadangi valstybėms narėms tam tikromis sąlygomis turėtų būti leista taikyti nukrypti nuo šios direktyvos leidžiančias nuostatas; be to, kadangi būtina sukurti tinkamus pagrindus, kurie leistų taikyti šias nukrypti leidžiančias nuostatas, jeigu jos nekelia potencialaus pavojaus žmonių sveikatai ir jeigu tam tikroje teritorijoje žmonėms vartoti skirtas vanduo negali būti tiekiamas jokiais kitais priimtinais būdais;(30) kadangi dėl to, jog ruošiant arba skirstant žmonėms vartoti skirtą vandenį, gali būti naudojamos tam tikros medžiagos, yra reikalingos jų naudojimą reglamentuojančios taisyklės, kad būtų išvengta galimo kenksmingo jų poveikio žmonių sveikatai;(31) kadangi mokslo ir technikos pažanga gali pareikalauti, kad būtų skubiai derinami II ir III prieduose pateikti techniniai reikalavimai; be to, kadangi norint palengvinti tam tikslui reikalingų priemonių taikymą turėtų būti nustatyta tam tikra tvarka, pagal kurią Komisija, padedama komiteto, sudaryto iš valstybių narių atstovų, galėtų priimti minėtus pakeitimus;(32) kadangi vartotojai turėtų būti tinkamai ir deramu būdu informuojami apie žmonėms vartoti skirto vandens kokybę, apie visas valstybių narių taikomas nukrypti leidžiančias nuostatas ir apie visus atkuriamuosius veiksmus, kurių ėmėsi kompetentingos institucijos; be to, kadangi turėtų būti atsižvelgta į technines bei statistines Komisijos reikmes ir į asmens teisę gauti reikiamą informaciją apie žmonėms vartoti skirto vandens kokybę;(33) kadangi išskirtinėmis aplinkybėmis ir geografiškai apibrėžtose teritorijose valstybėms narėms gali tekti skirti daugiau laiko tam tikroms šios direktyvos nuostatoms įgyvendinti;(34) kadangi ši direktyva neturėtų paveikti valstybių narių įsipareigojimų laikytis IV priede nustatytų perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo terminų,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisTikslas1. Ši direktyva reglamentuoja žmonėms vartoti skirto vandens kokybę.2. Šios direktyvos tikslas – apsaugoti žmonių sveikatą nuo neigiamo bet kokio vandens užterštumo poveikio užtikrinant, kad tas vanduo būtų sveikas ir švarus.2 straipsnisSąvokosŠioje direktyvoje:1) "žmonėms vartoti skirtas vanduo" – tai:a) bet koks gamtinis ar paruoštas vanduo, skirtas gerti, virti, ruošti valgiui ar naudoti kitoms namų ūkio reikmėms neatsižvelgiant į tai, ar jis tiekiamas iš skirstomojo tinklo, talpyklų, buteliais ar kitomis talpomis;b) bet koks vanduo, vartojamas maisto gamybos įmonėje žmonių mitybai skirtiems produktams ar medžiagoms gaminti, perdirbti, konservuoti arba tiekti į rinką, jei kompetentingos institucijos įsitikina, kad šio vandens kokybė nepakenks galutinio maisto produkto saugai;2) "pastatų vidaus vandentiekis" – tai vamzdynas, įrengimai ir įtaisai, sumontuoti tarp skirstomojo tinklo ir čiaupų, kuriuos paprastai naudoja žmonės, jei pagal atitinkamus nacionalinius įstatymus vandens tiekėjas nėra už šią įrangą atsakingas kaip vandens tiekėjas.3 straipsnisIšimtys1. Ši direktyva netaikoma:a) natūraliam mineraliniam vandeniui, kurį, remdamosi 1980 m. liepos 15 d. Tarybos direktyva 80/777/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su natūralaus mineralinio vandens naudojimu ir prekyba, suderinimo [8], tokiu pripažino kompetentingosios nacionalinės institucijos;b) vandeniui, kuris yra medicininis produktas, kaip apibrėžta 1965 m. sausio 26 d. Tarybos direktyvoje 65/65/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatų, susijusių su medicininiais produktais, suderinimo [9].2. Valstybės narės gali netaikyti šios direktyvos nuostatų:a) vandeniui, kurio vartojimo paskirtis, kaip įsitikina kompetentingos institucijos, neturi nei tiesioginės, nei netiesioginės įtakos atitinkamų vartotojų sveikatai;b) žmonėms vartoti skirtam vandeniui iš individualios vandens tiekimo sistemos, tiekiančios per dieną vidutiniškai ne daugiau kaip 10 m3 vandens arba vandeniu aprūpinančios ne daugiau kaip 50 asmenų, jei vandens tiekimas nėra komercinės arba viešosios veiklos dalis.3. Valstybės narės, kurios pasinaudoja šio straipsnio 2 dalies b punkte numatytomis išimtimis, užtikrina, kad atitinkami gyventojai bus informuojami apie tai ir apie visus veiksmus, kurių galima imtis apsaugant žmonių sveikatą nuo neigiamo poveikio, susijusio su bet kokiu žmonėms vartoti skirto vandens užterštumu. Be to, kai aišku, kad tokio vandens kokybė gali kelti potencialų pavojų žmonių sveikatai, atitinkamiems gyventojams nedelsiant duodami reikiami patarimai.4 straipsnisBendrieji įsipareigojimai1. Valstybės narės, nepažeisdamos savo įsipareigojimų pagal kitas Bendrijos nuostatas, imasi būtinų priemonių, užtikrinančių, kad žmonėms vartoti skirtas vanduo būtų sveikas ir švarus. Taikant minimalius šios direktyvos reikalavimus, sveikas ir švarus žmonėms vartoti skirtas vanduo yra tas,a) kuriame nėra jokių mikroorganizmų, parazitų ir bet kokių medžiagų, kurių skaičius arba koncentracijos gali kelti potencialų pavojų žmonių sveikatai; irb) kuris atitinka I priedo A ir B dalyse nustatytus minimalius reikalavimus;ir jeigu valstybės narės, atsižvelgdamos į atitinkamas 5–8 ir 10 straipsnių nuostatas bei Sutartį, imasi visų kitų būtinų priemonių, užtikrinančių, kad žmonėms vartoti skirtas vanduo atitiktų šios direktyvos reikalavimus.2. Valstybės narės užtikrina, kad dėl priemonių, kurių imamasi įgyvendinant šią direktyvą, jokiomis aplinkybėmis nei tiesiogiai, nei netiesiogiai nepablogėtų esama žmonėms vartoti skirto vandens kokybė, jeigu tai svarbu apsaugant žmonių sveikatą, arba nepadidėtų vandens, iš kurio ruošiamas žmonėms vartoti skirtas vanduo, tarša.5 straipsnisKokybės standartai1. Valstybės narės nustato I priede nurodytų žmonėms vartoti skirto vandens parametrų vertes.2. Vertės, nustatomos remiantis šio straipsnio 1 dalimi, turi būti tokios pat griežtos kaip nurodytos I priede. I priedo C dalyje nurodytų parametrų vertės nustatomos tik tam, kad būtų vykdomas monitoringas ir kad būtų įvykdyti 8 straipsnyje nustatyti įsipareigojimai.3. Valstybė narė nustato papildomų parametrų, neįtrauktų į I priedą, vertes, jei to reikalauja žmonių sveikatos apsauga jos nacionalinėje teritorijoje arba jos teritorijos dalyje. Nustatytosios vertės turėtų atitikti bent 4 straipsnio 1 dalies a punkto reikalavimus.6 straipsnisAtitikties vieta1. Vanduo turi atitikti parametrų vertes, nustatytas pagal 5 straipsnį, šiose vietose:a) kai vanduo tiekiamas iš skirstomojo tinklo – toje vietoje, kur vanduo pradeda bėgti iš patalpose arba įmonėse esančių čiaupų, kuriuos paprastai naudoja žmonės;b) kai vanduo tiekiamas iš talpyklos – toje vietoje, kur jis pradeda bėgti iš talpyklos;c) kai vanduo, kurį ketinama pateikti prekybai, išpilstomas į butelius arba kitą talpą – toje vietoje, kur jis išpilstomas į butelius ar talpas;d) kai vanduo naudojamas maisto gamybos įmonėje – toje vietoje, kur vanduo naudojamas įmonėje.2. Kalbant apie vandenį, kuriam taikomas šio straipsnio 1 dalies a punktas, laikoma, kad valstybės narės įvykdė savo įsipareigojimus pagal šį ir 4 straipsnį, taip pat 8 straipsnio 2 dalį, jeigu galima nustatyti, kad parametrų verčių, apibrėžtų pagal 5 straipsnį, nesilaikoma dėl pastatų vidaus vandentiekio arba jo priežiūros, išskyrus tuos atvejus, kai vanduo tiekiamas visuomeninėms patalpoms ir įmonėms, pvz.: mokykloms, ligoninėms ir restoranams.3. Jeigu taikoma šio straipsnio 2 dalis ir jei yra rizika, kad vanduo, kuriam taikomas šio straipsnio 1 dalies a punktas, gali neatitikti parametrų verčių, nustatytų pagal 5 straipsnį, valstybės narės turi užtikrinti, jog:a) bus imtasi tinkamų priemonių šiai rizikai sumažinti arba pašalinti, pvz., patarti nuosavybės savininkams, kokių atkuriamųjų veiksmų jie galėtų imtis, ir (arba)bus imtasi kitų priemonių, pvz., tinkamų vandens ruošimo technologijų, kurios pakeistų vandens rūšį arba savybes prieš jį tiekiant, kad sumažėtų arba būtų pašalinta rizika, jog patiektas vanduo neatitiks nustatytų parametrų verčių;irb) atitinkami vartotojai bus tinkamai informuoti apie visus galimus papildomus atkuriamuosius veiksmus, kurių jie turėtų imtis.7 straipsnisMonitoringas1. Valstybės narės imasi visų būtinų priemonių, užtikrinančių, jog bus nuolat kontroliuojama žmonėms vartoti skirto vandens kokybė, siekiant patikrinti, ar vartotojams tiekiamas vanduo atitinka šios direktyvos reikalavimus, ypač parametrų vertes, nustatytas pagal 5 straipsnį. Bandiniai turėtų būti imami taip, kad juose atsispindėtų viso per metus vartotojų suvartoto vandens kokybė. Be to, valstybės narės imasi visų būtinų priemonių, užtikrinančių, kad tuo atveju, kai dezinfekcija yra žmonėms vartoti skirto vandens paruošimo ar paskirstymo dalis, būtų tikrinamas atliekamos dezinfekcijos veiksmingumas, o užteršimas šalutiniais dezinfekcijos produktais būtų kuo mažesnis nesumažinant pačios dezinfekcijos poveikio.2. Tam, kad būtų vykdomi įsipareigojimai pagal šio straipsnio 1 dalį, kompetentingos institucijos visų rūšių vandeniui, skirtam žmonėms vartoti, parengia tinkamas monitoringo programas. Šios monitoringo programos turi atitikti II priede nustatytus minimalius reikalavimus.3. Bandinių ėmimo vietas nustato kompetentingos institucijos ir tos vietos turi atitikti II priede nurodytus atitinkamus reikalavimus.4. Bendrijos šiame straipsnyje numatyto monitoringo gairės gali būti nustatytos 12 straipsnyje nurodyta tvarka.5. a) Valstybės narės laikosi III priede nurodytų parametrų analizės specifikacijų.b) Gali būti naudojami kiti, III priedo 1 dalyje nenurodyti, metodai, jeigu galima įrodyti, kad gauti rezultatai yra ne mažiau patikimi kaip rezultatai, kurie gaunami taikant nurodytus metodus. Valstybės narės, kurios pasinaudoja alternatyviais metodais, pateikia Komisijai visą reikalingą informaciją apie šiuos ir jiems tolygius metodus.c) III priedo 2 ir 3 dalyse nurodytiems parametrams gali būti taikomas bet koks jų analizės metodas, jei jis atitinka ten pat nustatytus reikalavimus.6. Valstybės narės užtikrina, kad kiekvienu konkrečiu atveju toms medžiagoms ir mikroorganizmams, kuriems pagal 5 straipsnį nebuvo nustatytos parametrų vertės, būtų taikomas papildomas monitoringas, jeigu yra pagrindo įtarti, jog esami jų kiekiai arba skaičius gali kelti potencialų pavojų žmonių sveikatai.8 straipsnisAtkuriamieji veiksmai ir vartojimo apribojimai1. Valstybės narės užtikrina, kad bet koks parametrų verčių, nustatytų pagal 5 straipsnį, nesilaikymas būtų nedelsiant ištirtas, kad būtų nustatyta jo priežastis.2. Jeigu, nepaisant to, kad buvo imtasi priemonių vykdyti įpareigojimus pagal 4 straipsnio 1 dalį, žmonėms vartoti skirtas vanduo neatitinka parametrų verčių, nustatytų pagal 5 straipsnį, atitinkama valstybė narė, laikydamasi 6 straipsnio 2 dalies nuostatų, užtikrina, kad bus kuo greičiau imtasi būtinų vandens kokybės atkuriamųjų veiksmų, bei teikia pirmenybę minėtų veiksmų priverstiniam vykdymui, inter alia, atsižvelgdama į tai, kiek buvo viršytos atitinkamos parametrų vertės, ir į potencialų pavojų žmonių sveikatai.3. Neatsižvelgiant į tai, buvo ar nebuvo nukrypta nuo parametrų verčių, valstybės narės užtikrina, kad būtų uždrausta tiekti bet kokį žmonėms vartoti skirtą vandenį, kuris kelia potencialų pavojų žmonių sveikatai, kad būtų apribotas jo vartojimas arba kad būtų imtasi kitų veiksmų, būtinų žmonių sveikatai apsaugoti. Tokiais atvejais apie tai nedelsiant informuojami vartotojai ir jiems duodami reikalingi patarimai.4. Kompetentingos institucijos arba kitos atitinkamos įstaigos nusprendžia, kokių veiksmų turėtų būti imtasi pagal 3 straipsnį atsižvelgiant į tai, kokią riziką žmonių sveikatai sukeltų tiekimo pertrūkiai arba žmonėms vartoti skirto vandens naudojimo apribojimas.5. Valstybės narės gali nustatyti gaires, kurios padėtų kompetentingoms institucijoms vykdyti savo įsipareigojimus pagal šio straipsnio 4 dalį.6. Tais atvejais, kai nesilaikoma I priedo C dalyje nurodytų parametrų verčių arba specifikacijų, valstybės narės apsvarsto, ar šis neatitikimas nekelia kokios nors rizikos žmonių sveikatai. Jos imasi vandens kokybės atkuriamųjų veiksmų, jei to reikia žmonių sveikatai apsaugoti.7. Valstybės narės užtikrina, kad tais atvejais, kai imamasi atkuriamųjų veiksmų, apie tai būtų pranešta vartotojams, išskyrus tuos parametrų verčių nesilaikymo atvejus, kuriuos kompetentingos institucijos laiko nereikšmingais.9 straipsnisNukrypti leidžiančios nuostatos1. Valstybės narės gali numatyti nukrypti leidžiančias nuostatas parametrų vertėms, nurodytoms I priedo B dalyje arba nustatytoms pagal 5 straipsnio 3 dalį, ir pačios nustatyti maksimalią jų vertę, jeigu tokia nukrypti leidžianti nuostata nekelia potencialaus pavojaus žmonių sveikatai ir jei tam tikroje teritorijoje žmonėms vartoti skirtas vanduo negali būti tiekiamas jokiais kitais priimtinais būdais. Nukrypti leidžianti nuostata taikoma kuo trumpesnį laiką, ne ilgiau kaip trejus metus, kuriems baigiantis atliekamas patikrinimas ir nustatoma, ar pasiekta pakankamos pažangos. Jei valstybė narė ketina taikyti antrąją nukrypti leidžiančią nuostatą, ji perduoda Komisijai patikrinimo medžiagą ir nurodo savo sprendimo taikyti antrąją nukrypti leidžiančią nuostatą motyvus. Antroji nukrypti leidžianti nuostata netaikoma ilgiau kaip trejus metus.2. Išskirtinėmis aplinkybėmis valstybė narė gali prašyti Komisijos leisti padaryti trečiąją nukrypti leidžiančią nuostatą ir taikyti ją ne ilgiau kaip trejus metus. Sprendimą dėl kiekvieno tokio prašymo Komisija priima per tris mėnesius.3. Kiekvienoje nukrypti leidžiančioje nuostatoje, kuri taikoma remiantis šio straipsnio 1 arba 2 dalimi, nurodoma:a) nukrypti leidžiančios nuostatos taikymo motyvai;b) konkretus parametras, atitinkami ankstesnio monitoringo rezultatai ir pagal nukrypti leidžiančią nuostatą leistina didžiausia vertė;c) geografinė teritorija, kasdien tiekiamo vandens kiekis, gyventojų skaičius ir poveikio bet kuriai maisto gamybos įmonei tikimybė;d) tinkamas monitoringo planas, numatantis, jei reikia, dažnesnius monitoringus;e) būtinų atkuriamųjų veiksmų plano santrauka, įskaitant darbų grafiką, išlaidų sąmatą ir patikrinimo nuostatas;f) būtina nukrypti leidžiančios nuostatos taikymo trukmė.4. Jei kompetentingos institucijos mano, kad parametro vertės neatitikimas yra nereikšmingas, ir jei veiksmų, kurių buvo imtasi remiantis 8 straipsnio 2 dalimi, pakanka susidariusiai padėčiai ištaisyti per 30 dienų, nebūtina taikyti šio straipsnio 3 dalies reikalavimų.Tuo atveju kompetentingos institucijos arba kitos atitinkamos įstaigos nustato tik didžiausią leistiną tam tikrą parametro vertę ir laikotarpį, kuris reikalingas susidariusiai padėčiai ištaisyti.5. Jeigu per paskutiniuosius dvylika mėnesių vandens, tiekiamo iš tam tikros vandens tiekimo sistemos, bet kurios parametro vertės buvo nesilaikoma iš viso daugiau kaip 30 dienų, negalima daugiau taikyti šio straipsnio 4 dalies.6. Kiekviena valstybė narė, kuri pasinaudoja šiame straipsnyje numatytomis nukrypti leidžiančiomis nuostatomis, užtikrina, kad gyventojai, kuriems turi įtakos kiekviena tokia nukrypti leidžianti nuostata, būtų greitai ir tinkamai informuojami apie tą nukrypti leidžiančią nuostatą ir jos taikymo sąlygas. Be to, valstybė narė prireikus užtikrina, kad tam tikroms gyventojų grupėms, kurioms minėtos nukrypti leidžiančios nuostatos taikymas galėtų kelti ypatingą riziką, būtų duodami patarimai.Minėti įsipareigojimai netaikomi šio straipsnio 4 dalyje aprašytomis aplinkybėmis, nebent kompetentingos institucijos nuspręstų kitaip.7. Išskyrus nukrypti leidžiančias nuostatas, daromas remiantis šio straipsnio 4 dalimi, valstybė narė per du mėnesius praneša Komisijai apie visas nukrypti leidžiančias nuostatas, taikomas kiekvienai individualiai vandens tiekimo sistemai, tiekiančiai per dieną vidutiniškai daugiau kaip 1000 m3 vandens arba vandeniu aprūpinančiai daugiau kaip 5000 asmenų, įskaitant šio straipsnio 3 dalyje nurodytą informaciją.8. Šis straipsnis netaikomas tam žmonėms vartoti skirtam vandeniui, kuris teikiamas prekybai buteliuose ar kitose talpose.10 straipsnisVandens ruošimo įrenginių ir medžiagų kokybės užtikrinimasValstybės narės imasi visų būtinų priemonių, kad užtikrintų, jog žmonėms vartoti skirtame vandenyje neliktų jokių medžiagų, naudojamų gaminant ar montuojant naujus žmonėms vartoti skirto vandens ruošimo arba skirstymo įrenginius, arba tokių medžiagų priemaišų didesnėmis negu būtina koncentracijomis, ir kad jos nei tiesiogiai, nei netiesiogiai nesumažintų šioje direktyvoje numatytos žmonių sveikatos apsaugos; 1988 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyvos 89/106/EEB dėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su statybos produktais, derinimo [10] 3 straipsnyje ir 4 straipsnio 1 dalyje apibrėžtas aiškinamasis dokumentas ir techninės specifikacijos turi atitikti šios direktyvos reikalavimus.11 straipsnisPriedų peržiūrėjimas1. Ne rečiau kaip kas penkerius metus Komisija peržiūri I priedą, atsižvelgdama į mokslo ir technikos pažangą, ir prireikus Sutarties 189c straipsnyje nustatyta tvarka pateikia pasiūlymus dėl pakeitimų.2. Ne rečiau kaip kas penkerius metus Komisija derina II ir III priedus, atsižvelgdama į mokslo ir technikos pažangą. Būtini pakeitimai priimami 12 straipsnyje nustatyta tvarka.12 straipsnisKomiteto procedūra1. Komisijai padeda komitetas, sudarytas iš valstybių narių atstovų, kuriam pirmininkauja Komisijos atstovas.2. Komisijos atstovas pateikia komitetui priemonių, kurių turi būti imtasi, projektą. Komitetas savo nuomonę dėl projekto pareiškia per tokį laiką, kurį nustato pirmininkas, atsižvelgdamas į klausimo skubumą. Tais atvejais, kai Taryba turi priimti sprendimą Komisijos pasiūlymu, nuomonė pareiškiama Sutarties 148 straipsnio 2 dalyje nustatyta balsų dauguma. Valstybių narių atstovų komitete balsai paskirstomi taip, kaip nustatyta tame straipsnyje. Pirmininkas nebalsuoja.3. Komisija patvirtina numatytas priemones, kurios taikomos nedelsiant. Tačiau jeigu šios priemonės neatitinka komiteto nuomonės, Komisija apie tai nedelsiant praneša Tarybai. Tokiu atveju:a) Komisija atideda jos pačios patvirtintų priemonių taikymą trims mėnesiams nuo pranešimo apie jas dienos;b) per a punkte nurodytą laiką Taryba kvalifikuota balsų dauguma gali priimti kitokį sprendimą.13 straipsnisInformavimas ir ataskaitos1. Valstybės narės imasi būtinų priemonių, užtikrinančių, kad vartotojai galėtų gauti naujausią reikiamą informaciją apie žmonėms vartoti skirto vandens kokybę.2. Nepažeisdama 1990 m. birželio 7 d. Tarybos direktyvos 90/313/EEB dėl laisvės gauti informaciją apie aplinką [11], kiekviena valstybė narė kas trejus metus paskelbia ataskaitą apie žmonėms vartoti skirto vandens kokybę, kad vartotojai būtų informuoti. Pirmojoje ataskaitoje pateikiami 2002, 2003 ir 2004 metų duomenys. Kiekvienoje ataskaitoje nurodomi trejų kalendorinių metų duomenys bent jau apie kiekvieną konkrečią vandens tiekimo sistemą, tiekiančią per dieną vidutiniškai daugiau kaip 1000 m3 vandens arba vandeniu aprūpinančia daugiau kaip 5000 asmenų, ir ji paskelbiama per vienerius kalendorinius metus nuo ataskaitinio laikotarpio pabaigos.3. Per du mėnesius nuo ataskaitų paskelbimo valstybės narės išsiunčia jas Komisijai.4. Šio straipsnio 2 dalyje minimų ataskaitų forma ir minimali informacija nustatoma visų pirma atsižvelgiant į 3 straipsnio 2 dalyje, 5 straipsnio 2 ir 3 dalyse, 7 straipsnio 2 dalyje, 8 straipsnyje, 9 straipsnio 6 ir 7 dalyse bei 15 straipsnio 1 dalyje nurodytas priemones ir prireikus 12 straipsnyje nustatyta tvarka joje daromi pakeitimai.5. Komisija išnagrinėja valstybių narių ataskaitas ir kas treji metai paskelbia ataskaitų apie žmonėms vartoti skirto vandens Bendrijoje suvestinę. Ši suvestinė skelbiama per devynis mėnesius nuo tada, kai buvo gautos valstybių narių ataskaitos.6. Kartu su šio straipsnio 2 dalyje minima pirma ataskaita apie šios direktyvos vykdymą valstybės narės dar parengia ataskaitą apie priemones, kurių jos ėmėsi arba ketina imtis, vykdydamos savo įsipareigojimus pagal 6 straipsnio 3 dalį ir I priedo B dalies 10 pastabą, kuri turi būti perduota Komisijai. Komisija, kaip pridera ir laikydamasi 12 straipsnyje nustatytos tvarkos, ataskaitos blanke pateikia pasiūlymą.14 straipsnisAtitikties terminasNeprieštaraudamos I priedo B dalies 2, 4 ir 10 pastabų nuostatoms, valstybės narės imasi būtinų priemonių, užtikrinančių, kad per penkerius metus nuo šios direktyvos įsigaliojimo žmonėms vartoti skirto vandens kokybė atitiktų jos reikalavimus.15 straipsnisIšskirtinės aplinkybės1. Išskirtinėmis aplinkybėmis valstybės narės gali pateikti Komisijai specialų prašymą leisti pratęsti 14 straipsnyje nurodytą laikotarpį geografiškai apibrėžtoms teritorijoms. Papildomas laikotarpis negali būti ilgesnis kaip treji metai, kuriems baigiantis atliekamas patikrinimas, kurio duomenys perduodami Komisijai, o ši jais remdamasi gali skirti antrą papildomą laikotarpį, ne ilgesnį kaip treji metai. Ši nuostata netaikoma žmonėms vartoti skirtam vandeniui, kuris teikiamas prekybai buteliuose ar kitose talpose.2. Kiekviename tokiame prašyme, kurio motyvai turi būti pateikti, nurodomi patirti sunkumai ir bent jau 9 straipsnio 3 dalyje minima informacija.3. Komisija išnagrinėja tą prašymą 12 straipsnyje nustatyta tvarka.4. Visos valstybės narės, kurios pasinaudoja šio straipsnio nuostatomis, užtikrina, kad gyventojai, kuriems šis prašymas turės įtakos, būtų nedelsiant ir tinkamai informuojami apie jo rezultatus. Be to, valstybė narė prireikus užtikrina, kad tam tikroms gyventojų grupėms, kurioms dėl šio prašymo galėtų kilti ypatinga rizika, būtų duodami patarimai.16 straipsnisPanaikinimas1. Direktyva 80/778/EEB panaikinama praėjus penkeriems metams nuo šios direktyvos įsigaliojimo. Atsižvelgiant į šio straipsnio 2 dalį, šis panaikinimas nepažeidžia valstybių narių įsipareigojimų, susijusių su IV priede nustatytais perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo terminais.Bet kuri nuoroda į panaikintą direktyvą laikoma nuoroda į šią direktyvą ir suprantama taip, kaip nurodyta V priede pateiktoje koreliacijos lentelėje.2. Kai tik valstybė narė priima įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos, ir pradeda taikyti 14 straipsnyje nurodytas priemones, žmonėms vartoti skirtam vandeniui toje valstybėje narėje taikoma ši direktyva, o ne Direktyva 80/778/EEB.17 straipsnisPerkėlimas į nacionalinę teisę1. Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję per dvejus metus nuo šios direktyvos įsigaliojimo, įgyvendina šią direktyvą. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.Valstybės narės, priimdamos šias priemones, daro jose nuorodas į šią direktyvą arba tokios nuorodos daromos jas oficialiai skelbiant. Nuorodų darymo tvarką nustato valstybės narės.2. Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinių įstatymų nuostatų tekstus.18 straipsnisĮsigaliojimasŠi direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.19 straipsnisAdresataiŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1998 m. lapkričio 3 d.Tarybos varduPirmininkasB. Prammer[1] OL C 131, 1995 5 30, p. 5 ir OL C 213, 1997 7 15, p. 8.[2] OL C 82, 1996 3 19, p. 64.[3] OL C 100, 1996 4 2, p. 134.[4] 1996 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento nuomonė (OL C 20, 1997 1 20, p. 133), 1997 m. gruodžio 19 d. Tarybos bendra pozicija (OL C 91, 1998 3 26, p. 1) ir 1998 m. gegužės 13 d. Europos Parlamento sprendimas (OL C 167, 1998 6 1, p. 92).[5] OL L 229, 1980 8 30, p. 11. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais 1994 m. Stojimo aktu.[6] OL L 230, 1991 8 19, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos direktyva 96/68/EB (OL L 227, 1996 10 30, p. 25).[7] OL L 123, 1998 4 24, p. 1.[8] OL L 229, 1980 8 30, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 96/70/EB (OL L 299, 1996 11 23, p. 26).[9] OL 22, 1965 2 9, p. 369. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 93/39/EEB (OL L 214, 1993 8 24, p. 22).[10] OL L 40, 1989 2 11, p. 12. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 93/68/EEB (OL L 220, 1993 8 30, p. 1).[11] OL L 158, 1990 6 23, p. 56.--------------------------------------------------I PRIEDASPARAMETRAI IR PARAMETRŲ VERTĖSA DALISMikrobiologiniai parametraiParametras | Parametro vertė (skaičius/100 ml) |Escherichia coli (E. coli) | 0 |Enterokokai | 0 |Toliau nurodyti parametrai taikomi vandeniui, kuris teikiamas prekybai buteliuose ar kitose talpose:Parametras | Parametro vertė |Escherichia coli (E. coli) | 0/250 ml |Enterokokai | 0/250 ml |Pseudomonas aeruginosa | 0/250 ml |Kolonijas sudarančių vienetų skaičius (22 °C) | 100/ml |Kolonijas sudarančių vienetų skaičius (37 °C) | 20/ml |B DALISCheminiai parametraiParametras | Parametro vertė | Raiškos vienetas | Pastabos |Akrilamidas | 0,10 | μg/l | 1 pastaba |Stibis | 5,0 | μg/l | |Arsenas | 10 | μg/l | |Benzenas | 1,0 | μg/l | |Benzo(a)pirenas | 0,010 | μg/l | |Boras | 1,0 | mg/l | |Bromatas | 10 | μg/l | 2 pastaba |Kadmis | 5,0 | μg/l | |Chromas | 50 | μg/l | |Varis | 2,0 | mg/l | 3 pastaba |Cianidas | 50 | μg/l | |1,2-dichloretanas | 3,0 | μg/l | |Epichlorhidrinas | 0,10 | μg/l | 1 pastaba |Fluoridas | 1,5 | mg/l | |Švinas | 10 | μg/l | 3 ir 4 pastabos |Gyvsidabris | 1,0 | μg/l | |Nikelis | 20 | μg/l | 3 pastaba |Nitratas | 50 | mg/l | 5 pastaba |Nitritas | 0,50 | mg/l | 5 pastaba |Pesticidai | 0,10 | μg/l | 6 ir 7 pastabos |Pesticidų suma | 0,50 | μg/l | 6 ir 8 pastabos |Daugiacikliai aromatiniai angliavandeniliai | 0,10 | μg/l | Išvardytų junginių koncentracijų suma; 9 pastaba |Selenas | 10 | μg/l | |Tetrachloretenas ir trichloretenas | 10 | μg/l | Išvardytų junginių koncentracijų suma |Haloformų suma | 100 | μg/l | Išvardytų junginių koncentracijų suma; 10 pastaba |Vinilo chloridas | 0,50 | μg/l | 1 pastaba |1 pastaba:Šio parametro vertė reiškia monomero likučių koncentraciją vandenyje, apskaičiuotą pagal specifikacijas, kuriose nurodyta, kiek daugiausia jo migruoja iš atitinkamo polimero, besiliečiančio su vandeniu.2 pastaba:Jei įmanoma, valstybės narės turėtų siekti mažesnės vertės, nesumažindamos dezinfekcijos veiksmingumo.6 straipsnio 1 dalies a, b ir d punktuose nurodytam vandeniui leidžiama parametro vertė turi būti pasiekta per ne ilgesnį kaip 10 kalendorinių metų laikotarpį nuo šios direktyvos įsigaliojimo. Bromatui leidžiama vertė po penkerių iki dešimties metų nuo šios direktyvos įsigaliojimo – 25 μg/l.3 pastaba:Ši vertė nustatoma žmonėms vartoti skirto vandens bandiniui, paimtam tinkamu metodu [1], pripylus vandenį iš čiaupo taip, kad bandinys atspindėtų vidutinį per savaitę vartotojų išgertą vandens kiekį. Tam tikrais atvejais bandinių ėmimo ir monitoringo metodai turi būti taikomi suderintu būdu, kuris nustatomas pagal 7 straipsnio 4 dalies nuostatas. Valstybės narės privalo atsižvelgti į didžiausias koncentracijas, kurios gali turėti neigiamą poveikį žmonių sveikatai.4 pastaba:6 straipsnio 1 dalies a, b ir d punktuose nurodytam vandeniui leidžiama parametro vertė turi būti pasiekta per ne ilgesnį kaip 15 kalendorinių metų laikotarpį nuo šios direktyvos įsigaliojimo. Švinui leidžiama vertė po penkerių iki penkiolikos metų nuo šios direktyvos įsigaliojimo – 25 μg/l.Valstybės narės turi užtikrinti, kad bus imtasi visų tinkamų priemonių, kad per laikotarpį, kurio reikia pasiekti, kad būtų laikomasi nustatytos parametro vertės, švino koncentracija žmonėms vartoti skirtame vandenyje būtų kuo labiau sumažinta.Įgyvendindamos šios vertės laikymosi priemones, valstybės narės turi nuosekliai teikti pirmenybę toms teritorijoms, kuriose švino koncentracijos žmonėms vartoti skirtame vandenyje yra didžiausios.5 pastaba:Valstybės narės turi užtikrinti, kad būtų laikomasi sąlygos [nitratas]/50 + [nitritas]/3 ≤ 1 (laužtiniuose skliaustuose įrašomos nitratui (NO 3) ir nitritui (NO 2) nustatytos koncentracijos mg/l) ir kad nitritams nustatytos 0,10 mg/l vertės būtų laikomasi vandenyje, ištekančiame iš vandens ruošimo įrenginių.6 pastaba:"Pesticidai" – tai:- organiniai insekticidai,- organiniai herbicidai,- organiniai fungicidai,- organiniai nematocidai,- organiniai akaricidai,- organiniai algicidai,- organiniai rodenticidai,- organiniai slimicidai,- susiję produktai ( inter alia, ir augimo skatintojai)bei jų atitinkami metabolitai, skilimo ir reakcijų produktai.Reikia kontroliuoti tik tuos pesticidus, kurių gali būti konkrečioje vandens tiekimo sistemoje.7 pastaba:Leidžiama parametro vertė nustatoma kiekvienam atskiram pesticidui. Aldrino, dieldrino, heptachloro ir heptachloro epoksido leidžiama parametro vertė yra 0,030 μg/l.8 pastaba:"Pesticidų suma" – tai visų atskirų pesticidų, aptiktų ir apskaičiuotų atliekant monitoringą, suma.9 pastaba:Nurodyti junginiai yra šie:- benzo(b)fluorantenas,- benzo(k)fluorantenas,- benzo(ghi)perilenas,- indeno(1,2,3-cd)pirenas.10 pastaba:Jei įmanoma, valstybės narės turėtų siekti mažesnės vertės, nesumažindamos dezinfekcijos veiksmingumo.Nurodyti junginiai yra šie: chloroformas, bromoformas, dibromochlormetanas, bromodichlorometanas.6 straipsnio 1 dalies a, b ir d punktuose nurodytam vandeniui leidžiama parametro vertė turi būti pasiekta per ne ilgesnį kaip 10 kalendorinių metų laikotarpį nuo šios direktyvos įsigaliojimo. Haloformų sumai leidžiama parametro vertė po penkerių iki dešimties metų nuo šios direktyvos įsigaliojimo – 150 μg/l.Valstybės narės privalo užtikrinti, kad būtų imtasi visų tinkamų priemonių, kad per laikotarpį, kurio reikia tam, kad būtų laikomasi nustatytos parametro vertės, haloformų koncentracija žmonėms vartoti skirtame vandenyje būtų kuo labiau sumažinta.Įgyvendindamos šios vertės laikymosi priemones, valstybės narės turi nuosekliai teikti pirmenybę toms teritorijoms, kuriose haloformų koncentracijos žmonėms vartoti skirtame vandenyje yra didžiausios.C DALISIndikatoriniai parametrai1 pastaba:Vanduo neturi būti agresyvus.2 pastaba:Šis parametras nenustatomas, jeigu vanduo nėra paviršinis arba jeigu jam neturi įtakos paviršinis vanduo. Tuo atveju, kai šios parametro vertės nesilaikoma, atitinkama valstybė narė turi ištirti vandens tiekimo sistemą, kad užtikrintų, jog patogeniniai organizmai, pvz., kriptosporidijos, nekelia potencialaus pavojaus žmonių sveikatai. Visų šių tyrimų rezultatus valstybės narės turi įtraukti į ataskaitas, kurias jos privalo pateikti pagal 13 straipsnio 2 dalį.3 pastaba:Netekančiam vandeniui, išpilstytam į butelius ar kitas talpas, minimali vertė gali būti sumažinta iki 4,5 pH vienetų.Vandeniui, išpilstytam į butelius ar kitas talpas, kuris yra natūraliai arba dirbtinai prisodrintas anglies dioksidu, minimali vertė gali būti mažesnė.4 pastaba:Šio parametro vertė nenustatoma, jei tiriamas BOA parametras.5 pastaba:Vandeniui, išpilstytam į butelius ar kitas talpas, raiškos vienetas – skaičius/250 ml.6 pastaba:Šio parametro vertė nenustatoma, jei per dieną tiekiama ne daugiau kaip 10000 m 3 vandens.7 pastaba:Tuo atveju, kai ruošiamas paviršinis vanduo, valstybės narės turi siekti, kad vandenyje, ištekančiame iš vandens ruošimo įrenginių, parametro vertė neviršytų 1,0 NDV (nefelometrinių drumstumo vienetų).8 pastaba:Monitoringo dažnumas bus vėliau nustatytas II priede.9 pastaba:Išskyrus tritį, kalį 40, radoną ir radono skilimo produktus; monitoringo dažnumas, metodai ir tinkamiausios vietos bus vėliau nustatyti II priede.10 pastaba:1. Pasiūlymai dėl monitoringo dažnumo, kurių reikalaujama 8 pastaboje, ir pasiūlymai dėl monitoringo dažnumo, metodų ir tinkamiausių vietų, kurių reikalaujama 9 pastaboje, priimami 12 straipsnyje nustatyta tvarka. Plėtodama šiuos pasiūlymus, Komisija, inter alia, atsižvelgia ir į atitinkamas esamų teisės aktų nuostatas arba tinkamas monitoringo programas, įskaitant monitoringo rezultatus, gautus vykdant šias programas. Komisija pateikia pasiūlymus ne vėliau kaip per 18 mėnesių nuo šios direktyvos 18 straipsnyje nurodytos datos.2. Nereikalaujama, kad valstybė narė kontroliuotų tričio kiekį vandenyje bei vandens radioaktyvumą nustatant bendrąją indikacinę dozę, jeigu ji, remdamasi kitų monitoringų rezultatais, įsitikina, jog apskaičiuotoje bendrojoje indikacinėje dozėje esančio tričio kiekis yra gerokai mažesnis už parametro vertę. Tokiu atveju valstybė narė praneša Komisijai apie savo sprendimo motyvus, taip pat perduoda kitų monitoringų rezultatus.Parametras | Parametro vertė | Raiškos vienetas | Pastabos |Aliuminis | 200 | μg/l | |Amonis | 0,50 | mg/l | |Chloridas | 250 | mg/l | 1 pastaba |Clostridium perfringens (įskaitant sporas) | 0 | skaičius/100 ml | 2 pastaba |Spalva | Priimtina vartotojams ir neturinti nebūdingų pokyčių | | |Savitasis elektros laidis | 2500 | μS cm –1 esant 20 °C | 1 pastaba |Vandenilio jonų koncentracija | ≥ 6,5 ir ≤ 9,5 | pH vienetai | 1 ir 3 pastabos |Geležis | 200 | μg/l | |Manganas | 50 | μg/l | |Kvapas | Priimtinas vartotojams ir neturintis nebūdingų pokyčių | | |Permanganato indeksas | 5,0 | mg/l O 2 | 4 pastaba |Sulfatas | 250 | mg/l | 1 pastaba |Natris | 200 | mg/l | |Skonis | Priimtinas vartotojams ir neturintis nebūdingų pokyčių | | |Kolonijas sudarančių vienetų skaičius (22 o) | Neturinti nebūdingų pokyčių | | |Koliforminės bakterijos | 0 | skaičius/100 ml | 5 pastaba |Bendroji organinė anglis (BOA) | Neturintis nebūdingų pokyčių | | 6 pastaba |Drumstumas | Priimtinas vartotojams ir neturintis nebūdingų pokyčių | | 7 pastaba |RADIOAKTYVUMASParametras | Parametro vertė | Raiškos vienetas | Pastabos |Tritis | 100 | Bq/l | 8 ir 10 pastaba |Bendroji indikacinė dozė | 0,10 | mSv/metai | 9 ir 10 pastaba |[1] Turi būti pridėtas, kai bus gauti šiuo metu atliekamų tyrimų rezultatai.--------------------------------------------------II PRIEDASMONITORINGASA LENTELĖParametrai, kuriuos būtina analizuoti1. Tikrinimo monitoringasTikrinimo monitoringo tikslas – reguliariai teikti informaciją apie organoleptines ir mikrobiologines žmonėms vartoti skirto vandens savybes bei informaciją apie geriamojo vandens ruošimo (ypač dezinfekcijos), jei toks atliekamas, veiksmingumą, kad būtų galima nustatyti, ar žmonėms vartoti skirtas vanduo atitinka šioje direktyvoje pateiktas atitinkamas parametrų vertes.Tikrinimo monitoringas taikomas toliau išvardytiems parametrams. Valstybės narės gali papildyti šį sąrašą kitais parametrais, jei mano, kad tai reikalinga.Aliuminis (1 pastaba)AmonisSpalvaSavitasis elektros laidisClostridium perfringens (įskaitant sporas) (2 pastaba)Escherichia coli (E. coli)Vandenilio jonų koncentracijaGeležis (1 pastaba)Nitritas (3 pastaba)KvapasPseudomonas aeruginosa (4 pastaba)SkonisKolonijas sudarančių vienetų skaičius (22 °C ir 37 °C) (4 pastaba)Koliforminės bakterijosDrumstumas1 pastaba: | Būtina tik tais atvejais, kai naudojamas kaip flokuliantas [1]. |2 pastaba: | Būtina tik tais atvejais, kai vanduo yra paviršinis arba kai jam turi įtakos paviršinis vanduo [1]. |3 pastaba: | Būtina tik tais atvejais, kai vanduo dezinfekuojamas chloraminu [1]. |4 pastaba: | Būtina tik tais atvejais, kai vanduo teikiamas prekybai buteliuose ar kitose talpose. |2. Audito monitoringasAudito monitoringo tikslas – pateikti informaciją, kuri būtina nustatant, ar laikomasi visų šioje direktyvoje nurodytų parametrų verčių. Visiems parametrams, nustatytiems pagal 5 straipsnio 2 ir 3 dalis, taikomas audito monitoringas, nebent kompetentingos institucijos gali nustatyti, kad per jų pačių apibrėžtą laikotarpį tam tikro parametro koncentracija konkrečioje vandens tiekimo sistemoje nėra tokia didelė, kad dėl to galėtų kilti rizika, jog bus pažeista atitinkama parametro vertė. Ši dalis netaikoma radioaktyvumo parametrams, nes remiantis I priedo C dalies 8, 9 ir 10 pastabomis radioaktyvumas bus kontroliuojamas pagal monitoringo reikalavimus, nustatytus laikantis 12 straipsnio nuostatų.B1 LENTELĖŽmonėms vartoti skirto vandens, tiekiamo iš skirstomojo tinklo ar talpyklų arba naudojamo maisto gamybos įmonėse, bandinių ėmimo ir analizės minimalus dažnumasValstybės narės, kad užtikrintų, jog žmonėms vartoti skirtas vanduo atitinka šios direktyvos reikalavimus, turi imti bandinius 6 straipsnio 1 dalyje apibrėžtose atitikties vietose. Tačiau tuo atveju, kai vanduo tiekiamas iš skirstomojo tinklo, tam tikriems parametrams tirti valstybė narė gali imti bandinius vandens tiekimo objekto teritorijoje ar vandens ruošimo įrenginiuose, jei galima įrodyti, kad tai iš esmės nepakeis atitinkamų parametrų išmatuotos vertės.1 pastaba:Vandens tiekimo objekto teritorija yra geografiškai apibrėžta teritorija, kurioje žmonėms vartoti skirtas vanduo tiekiamas iš vieno ar daugiau vandens tiekimo šaltinių ir kurioje vandens kokybė gali būti laikoma beveik vienoda.2 pastaba:Tūris apskaičiuojamas kaip vienerių kalendorinių metų vidurkis. Nustatydama minimalų bandinių ėmimo dažnumą, valstybė narė gali atsižvelgti į vandens tiekimo objekto teritorijos gyventojų skaičių, taip pat ji remiasi prielaida, kad vienas žmogus per dieną suvartoja 200 l vandens.3 pastaba:Tuo atveju, kai vanduo tiekiamas trumpai ir su pertrūkiais, pati valstybė narė nustato vandens, skirstomo iš talpyklų, monitoringo dažnumą.4 pastaba:Atskiriems I priede nurodytiems parametrams valstybė narė gali sumažinti lentelėje nurodytų bandinių skaičių, jei:a) rezultatų, gautų ne mažiau kaip dvejus metus iš eilės tiriant vandens bandinius, vertės yra pastovios ir daug geresnės už I priede nustatytas ribas irb) nėra jokių veiksnių, dėl kurių galėtų pablogėti vandens kokybė.Bandinių ėmimo dažnumas neturi būti mažesnis kaip 50 % lentelėje nurodyto skaičiaus, išskyrus konkretų 6 pastaboje nurodytą atvejį.5 pastaba:Bandinių skaičius turėtų būti kaip įmanoma tolygiau išskirstytas laiko ir vietos atžvilgiu.6 pastaba:Bandinių ėmimo dažnumą nustato atitinkama valstybė narė.Vandens tiekimo objekto teritorijoje per dieną paskirstomo ar tiekiamo vandens tūris (1 ir 2 pastabos) m3 | Tikrinimo monitoringas, bandinių skaičius per metus (3, 4 ir 5 pastabos) | Audito monitoringas, bandinių skaičius per metus (3 ir 5 pastabos) || || ≤ 100 | (6 pastaba) | (6 pastaba) |> 100 | ≤ 1000 | 4 | 1 |> 1000 | ≤ 10000 | 4 ir 3 papildomi bandiniai kiekvienai 1000 m3 per dieną tiekiamo vandens bendrojo tūrio daliai | 1 ir 1 papildomas bandinys kiekvienai 3300 m3 per dieną tiekiamo vandens bendrojo tūrio daliai |> 10000 | ≤ 100000 | 3 ir 1 papildomas bandinys kiekvienai 10000 m3 per dieną tiekiamo vandens bendrojo tūrio daliai |> 100000 | | 10 ir 1 papildomas bandinys kiekvienai 25000 m3 per dieną tiekiamo vandens bendrojo tūrio daliai |B2 LENTELĖVandens, teikiamo prekybai buteliuose ar kitose talpose, bandinių ėmimo ir analizės minimalus dažnumasVandens, teikiamo prekybai buteliuose, kitose talpose per dieną, tūris [2] m3 | Tikrinimo monitoringas, bandinių skaičius per metus | Audito monitoringas, bandinių skaičius per metus || |≤ 10 | | 1 | 1 |> 10 | ≤ 60 | 12 | 1 |> 60 | | 1 bandinys kiekvienai 5 m3 vandens bendrojo tūrio daliai | 1 bandinys kiekvienai 100 m3 vandens bendrojo tūrio daliai |[1] Visais kitais atvejais parametrai yra nurodyti audito monitoringo sąraše.[2] Tūris apskaičiuojamas kaip kalendorinių metų vidurkis.--------------------------------------------------III PRIEDASPARAMETRŲ ANALIZĖS SPECIFIKACIJOSKiekviena valstybė narė turi užtikrinti, kad visos mėginius tiriančios laboratorijos būtų įdiegusios analizės kokybės kontrolės sistemą, kurią periodiškai tikrintų laboratorijai nepavaldus asmuo, kurį tam tikslui patvirtino kompetentinga institucija.1. PARAMETRAI, KURIŲ ANALIZĖS METODAI YRA NURODYTIToliau išvardyti mikrobiologinių parametrų analizės metodų principai pateikiami kaip nuorodos, kai taikomas CEN/ISO metodas, arba kaip rekomendacijos, galiojančios iki tol, kol 12 straipsnyje nurodyta tvarka galbūt bus priimti papildomi šių parametrų CEN/ISO tarptautiniai analizės metodai. Valstybės narės gali naudotis alternatyviais metodais, jeigu laikomasi 7 straipsnio 5 dalies nuostatų.Koliforminės bakterijos ir Escherichia coli (E. coli) (ISO 9308-1)Enterokokai (ISO 7899-2)Pseudomonas aeruginosa (prEN ISO 12780)Kultūras sudarantys mikroorganizmai – Kolonijas sudarančių vienetų skaičius (22 °C) (prEN ISO 6222)Kultūras sudarantys mikroorganizmai – Kolonijas sudarančių vienetų skaičius (37 °C) (prEN ISO 6222)Clostridium perfringens (įskaitant sporas)Membraninis filtravimas, po to membrana dedama ant m-CP agaro ir inkubuojama anaerobiniu būdu (1 pastaba) 44 ± 1 °C temperatūroje 21 ± 3 valandas. Skaičiuojamos drumstos geltonosios kolonijos, kurios tampa rožinėmis arba raudonomis, 20-30 sekundžių palaikius jas amonio hidroksido garuose.1 pastaba:m-CP agaro sudėtis:Pagrindinė terpėTriptozė | 30 g |Mielių ekstraktas | 20 g |Sacharozė | 5 g |L-cisteino hidrochloridas | 1 g |MgSO4 · 7 H2O | 0,1 g |Bromokrezolis, purpurinis | 40 mg |Agaras | 15 g |Vanduo | 1000 ml |Ištirpinus pagrindinės terpės ingredientus, reikia pasiekti, kad terpės pH būtų 7,6 ir 15 min. laikyti 121 °C temperatūros autoklave. Po to terpė aušinama ir į ją dedama:D-cikloserino | 400 mg |Polimiksino-B-sulfato | 25 mg |Indoksil-ß-D-gliukozido, prieš tai ištirpinus 8 ml sterilaus vandens | 60 mg |Filtravimu sterilizuoto 0,5 % fenolftaleino difosfato tirpalo | 20 ml |Filtravimu sterilizuoto 4,5 % FeCl3 · 6H2O | 2 ml |2. PARAMETRAI, KURIŲ ANALIZĖS METODO VEIKSMINGUMO CHARAKTERISTIKOS YRA NURODYTOS2.1. Toliau išvardytiems parametrams nurodytos analizės metodo veiksmingumo charakteristikos reiškia, kad taikant atitinkamą analizės metodą koncentracijos turi būti nustatytos taip, kad parametro vertė atitiktų nurodytą teisingumą, glaudumą bei radimo ribą. Koks bebūtų naudojamo analizės metodo jautris, rezultatas turi būti išreikštas nurodant tiek skaičių po kablelio, kiek nurodyta išreiškiant I priedo B ir C dalyse minimo parametro vertę.Parametrai | Parametro vertės teisingumas % (1 pastaba) | Parametro vertės glaudumas % (2 pastaba) | Parametro vertės radimo riba % (3 pastaba) | Sąlygos | Pastabos |Akrilamidas | | | | Kontroliuojama pagal gaminio technines charakteristikas | |Aliuminis | 10 | 10 | 10 | | |Amonis | 10 | 10 | 10 | | |Antimonis | 25 | 25 | 25 | | |Arsenas | 10 | 10 | 10 | | |Benzopirenas | 25 | 25 | 25 | | |Benzenas | 25 | 25 | 25 | | |Boras | 10 | 10 | 10 | | |Bromatas | 25 | 25 | 25 | | |Kadmis | 10 | 10 | 10 | | |Chloridas | 10 | 10 | 10 | | |Chromas | 10 | 10 | 10 | | |Savitasis elektros laidis | 10 | 10 | 10 | | |Varis | 10 | 10 | 10 | | |Cianidas | 10 | 10 | 10 | | 4 pastaba |1,2-dichloretenas | 25 | 25 | 10 | | |Epichlorohidrinas | | | | Kontroliuojama pagal gaminio technines charakteristikas | |Fluoridas | 10 | 10 | 10 | | |Geležis | 10 | 10 | 10 | | |Švinas | 10 | 10 | 10 | | |Manganas | 10 | 10 | 10 | | |Gyvsidabris | 20 | 10 | 20 | | |Nikelis | 10 | 10 | 10 | | |Nitratas | 10 | 10 | 10 | | |Nitritas | 10 | 10 | 10 | | |Permanganato skaičius | 25 | 25 | 10 | | 5 pastaba |Pesticidai | 25 | 25 | 25 | | 6 pastaba |Daugiacikliai aromatiniai angliavandeniliai | 25 | 25 | 25 | | 7 pastaba |Selenas | 10 | 10 | 10 | | |Natris | 10 | 10 | 10 | | |Sulfatai | 10 | 10 | 10 | | |Tetrachloretenas | 25 | 25 | 10 | | 8 pastaba |Trichloretenas | 25 | 25 | 10 | | 8 pastaba |Haloformų suma | 25 | 25 | 10 | | 7 pastaba |Vinilo chloridas | | | | Kontroliuojama pagal gaminio technines charakteristikas | |2.2. Vandenilio jonų koncentracijai nurodytos analizės metodo veiksmingumo charakteristikos reiškia, kad taikant atitinkamą analizės metodą koncentracijos turi būti nustatytos taip, kad parametro vertės teisingumas ir glaudumas būtų 0,2 pH vieneto.1 pastaba [1]: | Teisingumas – tai sisteminė paklaida ir ilgos serijos pakartotinių matavimų vidutinės reikšmės bei tikrosios reikšmės artumas. |2 pastaba [1]: | Glaudumas – atsitiktinė paklaida ir jis paprastai išreiškiamas standartiniu nuokrypiu (partijoje ir tarp partijų) nuo tyrimo rezultatų artumo. Priimtinas glaudumas yra dvigubas santykinis standartinis nuokrypis. |3 pastaba: | Radimo riba yra: serijos bandymų trigubas santykinis standartinis nuokrypis natūraliojo bandinio, turinčio mažą parametro koncentraciją,arbaserijos tuščių mėginių bandymų penkiagubas santykinis standartinis nuokrypis. |4 pastaba: | Šiuo metodu turi būti nustatoma bendra visų formų cianidų suma. |5 pastaba: | Oksidacija turi būti atliekama 10 min. 100 °C temperatūroje, rūgščioje terpėje, naudojant permanganatą. |6 pastaba: | Analizės metodo veiksmingumo charakteristikos taikomos kiekvienam atskiram pesticidui ir priklauso nuo atitinkamo pesticido. Šiuo metu gali būti neįmanoma nustatyti visų pesticidų radimo ribą, tačiau valstybės narės turėtų siekti šio standarto. |7 pastaba: | Analizės metodo veiksmingumo charakteristikos taikomos atskiroms medžiagoms ir sudaro 25 % I priede nurodytos parametro vertės. |8 pastaba: | Analizės metodo veiksmingumo charakteristikos taikomos atskiroms medžiagoms ir sudaro 50 % I priede nurodytos parametro vertės. |3. PARAMETRAI, KURIŲ ANALIZĖS METODAI NENURODYTISpalvaKvapasSkonisBendroji organinė anglisDrumstumas (1 pastaba)1 pastaba: | Tais atvejais, kai kontroliuojamas paruošto paviršinio vandens drumstumas, nurodytos analizės metodo veiksmingumo charakteristikos reiškia, kad taikant atitinkamą analizės metodą koncentracijos turi būti nustatytos taip, kad parametro vertės teisingumas, glaudumas ir vertės radimo riba būtų 25 %. |[1] Šie terminai yra išsamiau apibrėžti ISO 5725.--------------------------------------------------IV PRIEDASPERKĖLIMO Į NACIONALINĘ TEISĘ IR TAIKYMO TERMINAIIspanija | perkėlimas | 1986 1 1 |taikymas: | 1986 1 1 |Portugalija: | perkėlimas | 1986 1 1 |taikymas | 1989 1 1 |Austrija | perkėlimas | 1995 1 1 | | | |taikymas | 1995 1 1 | | | |Suomija: | perkėlimas | 1995 1 1 | | | |taikymas: | 1995 1 1 | | | |Švedija: | perkėlimas | 1995 1 1 | | | |Taikymas | 1995 1 1 | | | || | Direktyva 91/692/EEB | || | | | | | |Nuo 1 iki 14 straipsnio | | | Taikoma nuo 1995 12 31 | | |15 straipsnis | Su pakeitimas, galiojančiais nuo 1981 1 1 | Su pakeitimas, galiojančiais nuo 1986 1 1 | | Su pakeitimas, galiojančiais nuo 1995 1 1 | |16 straipsnis | | | | | |17 straipsnis | | | | | Įterpiamas 17a straipsnis | |18 straipsnis | | | | | |19 straipsnis | | Su pakeitimais | Su pakeitimais | | |20 straipsnis | | | | | |21 straipsnis | | | | | | |--------------------------------------------------V PRIEDASKORELIACIJOS LENTELĖŠi direktyva | Direktyva 80/778/EEB |1 straipsnio 1 dalis | 1 straipsnio 1 dalis |1 straipsnio 2 dalis | – |2 straipsnio 1 dalies a ir b punktai | 2 straipsnis |2 straipsnio 2 dalis | – |3 straipsnio 1 dalies a ir b punktai | 4 straipsnio 1 dalis |3 straipsnio 2 dalies a ir b punktai | – |3 straipsnio 3 dalis | – |4 straipsnio 1 dalis | 7 straipsnio 6 dalis |4 straipsnio 2 dalis | 11 straipsnis |5 straipsnio 1 dalis | 7 straipsnio 1 dalis |5 straipsnio 2 dalies pirmasis sakinys | 7 straipsnio 3 dalis |5 straipsnio 2 dalies antrasis sakinys | – |5 straipsnio 3 dalis | – |6 straipsnio 1 dalis | 12 straipsnio 2 dalis |6 straipsnio 2 ir 3 dalys | – |7 straipsnio 1 dalis | 12 straipsnio 1 dalis |7 straipsnio 2 dalis | – |7 straipsnio 3 dalis | 12 straipsnio 3 dalis |7 straipsnio 4 dalis | – |7 straipsnio 5 dalis | 12 straipsnio 5 dalis |7 straipsnio 6 dalis | – |8 straipsnis | – |9 straipsnio 1 dalis | 9 straipsnio 1 dalis ir 10 straipsnio 1 dalis |9 straipsnio 2–6 dalys | – |9 straipsnio 7 dalis | 9 straipsnio 2 dalis ir 10 straipsnio 3 dalis |9 straipsnio 8 dalis | – |10 straipsnis | 8 straipsnis |11 straipsnio 1 dalis | – |11 straipsnio 2 dalis | 13 straipsnis |12 straipsnio 1 dalis | 14 straipsnis |12 straipsnio 2 ir 3 dalys | 15 straipsnis |13 straipsnio 1 dalis | – |13 straipsnio 2–5 dalys | 17 a straipsnis (įterptas Direktyva 91/692/EEB) |14 straipsnis | 19 straipsnis |15 straipsnis | 20 straipsnis |16 straipsnis | – |17 straipsnis | 18 straipsnis |18 straipsnis | – |19 straipsnis | 21 straipsnis |--------------------------------------------------


title: 2000 m. rugsėjo 18 d. Europos Parlamento ir tarybos Direktyva 2000/55/EB dėl energijos vartojimo efektyvumo reikalavimų, taikomų liuminescencinio apšvietimo balastiniams įtaisams

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

32000L0055

Oficialusis leidinys L 279 , 01/11/2000 p. 0033 - 0039

		Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/55/EB2000 m. rugsėjo 18 d.dėl energijos vartojimo efektyvumo reikalavimų, taikomų liuminescencinio apšvietimo balastiniams įtaisamsEUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 95 straipsnį,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą [1],atsižvelgdami į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [2],laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos [3],kadangi:(1) Svarbu skatinti tinkamą vidaus rinkos veikimą užtikrinančias priemones, kurios tuo pat metu skatina taupyti energiją, saugoti aplinką ir ginti vartotojų teises.(2) Liuminescencinio apšvietimo įrenginiai Bendrijoje suvartoja didelę elektros ir, tuo pačiu, visos energijos dalį. Bendrijos rinkoje esančių įvairių modelių liuminescencinio apšvietimo balastiniai įtaisai, priklausomai nuo jų tipo, suvartoja labai įvairius energijos kiekus, t. y. jų energijos vartojimo efektyvumas yra labai skirtingas.(3) Šios direktyvos tikslas yra sumažinti liuminescencinio apšvietimo balastinių įtaisų suvartojamos energijos kiekį, palaipsniui pereinant nuo mažai efektyvių prie efektyvesnių balastinių įtaisų, taip pat galinčių užtikrinti ir daugiau energijos taupymo būdų.(4) Kai kurios valstybės narės ketina priimti nuostatas dėl liuminescencinio apšvietimo balastinių įtaisų energijos vartojimo efektyvumo, galinčias apriboti prekybą šiais gaminiais Bendrijoje.(5) Rengiant pasiūlymus dėl sveikatos apsaugą, saugą, aplinkos apsaugą ir vartotojų apsaugą reglamentuojančių įstatymų ir kitų teisės aktų suderinimo valstybėse narėse, reikėtų vadovautis nuostata dėl aukšto apsaugos lygio užtikrinimo. Ši direktyva, kuria siekiama gerokai padidinti balastinių įtaisų energijos vartojimo efektyvumą, užtikrina aukštą aplinkos ir vartotojų apsaugos lygį.(6) Kadangi valstybės narės negali tinkamai įgyvendinti minėtų tikslų, juos, vadovaudamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatytais subsidiarumo ir proporcingumo principais bei atsižvelgdama į siūlomos priemonės mastą ir poveikį, geriau gali įgyvendinti Bendrija. Šioje direktyvoje yra numatytos tik minėtiems tikslams įgyvendinti reikalingos priemonės.(7) Siekiant užtikrinti, kad ši direktyva būtų tinkamai įgyvendinta, garantuotų sąžiningas konkurencijos sąlygas gamintojams ir gintų vartotojų teises, reikalinga veiksminga įgyvendinimo sistema.(8) 1993 m. liepos 22 d. Tarybos sprendimas 93/465/EEB dėl modulių, taikomų įvairiuose atitikties įvertinimo procedūrų etapuose, ir atitikties ženklo "CE" žymėjimo ir naudojimo taisyklių, skirtų naudoti techninio derinimo direktyvose [4], taikomas ir tada, kai šio sprendimo galima iš dalies nesilaikyti dėl produkto rūšies ir konkrečios padėties rinkoje, išskyrus jo žymėjimą ir išėmimą iš rinkos.(9) Atsižvelgiant į tarptautinės prekybos interesus, prireikus turėtų būti taikomi tarptautiniai standartai. Balastinio įtaiso suvartojamas elektros energijos kiekis yra nustatytas 1998 m. gruodžio mėn. Europos elektrotechninės standartizacijos komiteto standarte EN 50294, parengtame pagal tarptautinius standartus.(10) Siekiant užtikrinti laisvą liuminescencinio apšvietimo balastinių įtaisų, atitinkančių šioje direktyvoje nustatytus energijos vartojimo efektyvumo reikalavimus, judėjimą, šiuos įtaisus būtina žymėti ženklu "CE" ir pateikti su tuo susijusią informaciją.(11) Ši direktyva taikoma liuminescencinio apšvietimo balastiniams įtaisams, jungiamiems į elektros tinklą,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnis1. Ši direktyva taikoma 1998 m. gruodžio mėn. Europos standarto EN 50294 3.4 punkte apibūdintiems liuminescencinio apšvietimo balastiniams įtaisams, jungiamiems į elektros tinklą, kurie toliau vadinami "balastais".2. Ši direktyva netaikoma toliau išvardytiems balastams:- lempose įrengtiems balastams,- specialiems apšvietimo įrenginių balastams, kurie yra įrengiami balduose ir kurie yra nekeičiama apšvietimo įrenginio dalis, negalinti būti išbandyta atskirai be apšvietimo įrenginio (pagal Europos standarto EN 60920 2.1.3 straipsnį), ir- balastams, kurie yra eksportuojami iš Bendrijos kaip atskiri komponentai arba įmontuoti apšvietimo įrenginiuose.3. Balastai klasifikuojami pagal I priedą.2 straipsnis1. Valstybės narės imasi visų būtinų priemonių, užtikrinančių, kad pirmajame etape balastus būtų galima pateikti į rinką kaip atskirus komponentus arba įmontuotus apšvietimo įrenginiuose tik tuo atveju, jeigu atitinkamo balasto suvartojamas elektros energijos kiekis yra mažesnis arba lygus balasto ir lempos grandinės didžiausiai įėjimo galiai, nustatytai I, II ir III prieduose visų kategorijų balastams.2. Balastų gamintojas arba bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas ar asmuo, atsakingas už balastų, kaip atskirų komponentų arba įmontuotų apšvietimo įrenginiuose, pateikimą į rinką, privalo užtikrinti, kad kiekvienas balastas, pateiktas į rinką kaip atskiras komponentas arba įmontuotas apšvietimo įrenginiuose, atitiktų šio straipsnio 1 dalyje nurodytus reikalavimus.3 straipsnis1. Valstybės narės negali drausti, riboti ar trukdyti pateikti į rinką savo teritorijoje balastus, nei kaip atskirus komponentus, nei įmontuotus apšvietimo įrenginiuose, pažymėtus ženklu "CE", patvirtinančiu balastų atitiktį šios direktyvos nuostatoms.2. Pagal šios direktyvos 5 straipsnio reikalavimus ženklu "CE" pažymėtus balastus, kaip atskirus komponentus arba įmontuotus apšvietimo įrenginiuose, valstybės narės laiko atitinkančiais šios direktyvos nuostatas, jeigu jos neturi priešingų įrodymų.4 straipsnis1. Nepažeidžiant 5 ir 6 straipsnių, balastų, kaip atskirų komponentų arba įmontuotų apšvietimo įrenginiuose, atitikties vertinimo procedūros ir žymėjimo ženklu "CE" ir jo naudojimo taisyklės turi atitikti Tarybos sprendimo 93/465/EEB A modulį bei kriterijus, nustatytus minėtame sprendime ir šios direktyvos priede pateiktuose bendro pobūdžio nurodymuose.2. Šioje direktyvoje Tarybos sprendimo 93/465/EEB A modulio 2 dalyje nurodytas laikotarpis yra treji metai.3. a) Tarybos sprendimo 93/465/EEB A modulio 3 dalyje minimuose techniniuose dokumentuose nurodoma:i) gamintojo pavadinimas ir adresas;ii) bendras modelio apibūdinimas, kurio pakanka modeliui tinkamai identifikuoti;iii) informacija, prireikus pateikiant ir brėžinius, apie pagrindines modelio projekto savybes ir ypač apie tas savybes, kurios daro pastebimą poveikį suvartojamos elektros energijos kiekiui;iv) veikimo instrukcijos;v) pagal c papunkčio reikalavimus atliktų suvartojamos elektros energijos kiekio matavimų rezultatai;vi) duomenys, rodantys, kaip šie matavimai atitinka I priede nustatytus elektros energijos suvartojimo reikalavimus.b) Taip pat gali būti naudojami ir techniniai dokumentai, nustatyti kituose Bendrijos teisės aktuose, jeigu jie atitinka šiuos reikalavimus.c) Balastų gamintojai, laikydamiesi 1998 m. gruodžio mėn. Europos standarte EN 50294 nustatytų procedūrų, privalo nustatyti kiekvieno balasto suvartojamos elektros energijos kiekį ir tai, ar balastas atitinka 2 ir 9 straipsnio reikalavimus.5 straipsnisBalastai, pateikiami į rinką kaip atskiri komponentai arba įmontuoti apšvietimo įrenginiuose, turi būti pažymėti ženklu "CE", sudarytu iš inicialų "CE". Balastai ir jų pakuotės ženklu "CE" žymimi taip, kad jis būtų matomas, įskaitomas ir neištrinamas. Jeigu balastai yra pateikiami į rinką įmontuoti apšvietimo įrenginiuose, ženklu "CE" žymimas apšvietimo įrenginys ir jo pakuotė.6 straipsnis1. Jeigu valstybė narė nustato, kad balastai ženklu "CE" buvo pažymėti netinkamai, gamintojas arba bendrijoje įsisteigęs įgaliotasis jo atstovas privalo užtikrinti, kad balastai atitiktų šią direktyvą ir pašalinti pažeidimą, laikydamasis tos valstybės narės taikomų sąlygų. Jeigu gamintojas arba jo įgaliotasis atstovas bendrijoje nėra įsisteigę, šiuos įsipareigojimus prisiima asmuo, atsakingas už balastų, kaip atskirų komponentų arba įmontuotų apšvietimo įrenginiuose, pateikimą į rinką.2. Jeigu balastai neatitinka šios direktyvos, valstybė narė imasi visų 7 straipsnyje nustatytų būtinų priemonių, draudžiančių pateikti į rinką ir parduoti tokius balastus.7 straipsnis1. Valstybė narė, taikydama bet kokią šioje direktyvoje numatytą priemonę, draudžiančią pateikti į rinką arba parduoti balastus kaip atskirus komponentus arba įrengtus apšvietimo įrenginiuose, nurodo tikslias tokios priemonės taikymo priežastis. Gamintojas, bendrijoje įsisteigęs jo atstovas arba asmuo, atsakingas už balastų pateikimą į rinką, yra nedelsiant informuojami apie tokią priemonę ir apie atitinkamos valstybės narės galiojančiuose įstatymuose nustatytas teisės gynimo priemonių galimybes bei terminus.2. Atitinkama valstybė narė nedelsdama informuoja Komisiją apie tokią priemonę, nurodydama sprendimo ją taikyti priežastis. Komisija šią informaciją perduoda kitoms valstybėms narėms.8 straipsnis1. Valstybės narės per vienerius metus nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos priima ir paskelbia įstatymus bei kitus teisės aktus, kurie įgyvendina šią direktyvą. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.Šias priemones valstybės narės taiko praėjus 18 mėnesių nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.Priimdamos šias priemones, valstybės narės daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai paskelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.2. Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės nuostatų tekstus.3. 18 mėnesių nuo šios direktyvos įsigaliojimo valstybės narės leidžia pateikti į rinką balastus, kaip atskirus komponentus arba įmontuotus apšvietimo įrenginiuose, atitinkančius tokias pat sąlygas, kurios buvo taikomos valstybių narių teritorijoje šios direktyvos įsigaliojimo dieną.9 straipsnis1. Praėjus penkeriems metams nuo šios direktyvos įsigaliojimo, t. y. antrajame etape, didžiausia balastų ir lempų grandinių įėjimo galia turi atitikti IV priedo reikalavimus, ypač susijusius su 2 straipsniu.2. Iki 2005 m. gruodžio 31 d. Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai gautų rezultatų įvertinimą, palygindama juos su planuotais rezultatais. Siekdama įgyvendinti trečiąjį energijos efektyvumo didinimo etapą, Komisija, pasikonsultavusi su suinteresuotomis šalimis, prireikus teikia pasiūlymus, kaip toliau didinti efektyvų balastų elektros energijos vartojimą. Didžiausia balastų ir lempų grandinių įėjimo galia ir jos įsigaliojimo data nustatomos taip, kad būtų ekonomiškai ir techniškai pateisinamos, atsižvelgiant į esamas aplinkybes. Reikėtų apsvarstyti ir bet kokią kitą priemonę, galinčią padidinti efektyvų balastų elektros energijos vartojimą ir skatinti naudoti energiją taupančias apšvietimo valdymo sistemas.10 straipsnisŠi direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.11 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 2000 m. rugsėjo 18 d.Europos Parlamento varduPirmininkėN. FontaineTarybos varduPirmininkasH. Védrine[1] OL C 274 E, 1999 9 28, p. 10.[2] OL C 368, 1999 12 20, p. 11.[3] 2000 m. sausio 20 d. Europos Parlamento nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje), 2000 m. gegužės 30 d. Tarybos bendroji pozicija (OL C 208, 2000 7 20, p. 9) ir 2000 m. liepos mėn. Europos Parlamento sprendimas (dar nepaskelbtas Oficialiajame leidinyje).[4] OL L 220, 1993 8 30, p. 23.--------------------------------------------------PRIEDASBALASTŲ KATEGORIJOSNorint apskaičiuoti balastų ir lempų grandinių didžiausią įėjimo galią konkrečiam balastui, pirmiausia reikia jį priskirti šiame sąraše nurodytai atitinkamai kategorijai:Kategorija | Apibūdinimas |1 | Vamzdinės liuminescencinės lempos balastas |2 | Kompaktinės 2 vamzdelių liuminescencinės lempos balastas |3 | Kompaktinės 4 vamzdelių plokščios liuminescencinės lempos balastas |4 | Kompaktinės 4 vamzdelių liuminescencinės lempos balastas |5 | Kompaktinės 6 vamzdelių liuminescencinės lempos balastas |6 | Kompaktinės 2 D formos liuminescencinės lempos balastas |--------------------------------------------------II PRIEDASBALASTO IR LEMPOS GRANDINĖS DIDŽIAUSIOS ĮĖJIMO GALIOS SKAIČIAVIMO METODAI PAGAL BALASTŲ TIPUSBalasto ir lempos grandinės elektros energijos vartojimo efektyvumas yra nustatomas pagal grandinės didžiausią įėjimo galią. Tai lempos galios ir balasto tipo funkcija; dėl to atitinkamo tipo balasto ir lempos grandinės didžiausia įėjimo galia priklauso nuo kiekvienos lempos galios ir balasto tipo.Šiame priede vartojamos sąvokos atitinka 1998 m. gruodžio mėn. Europos elektrotechninės standartizacijos komiteto nustatytame Europos standarte EN 50294 pateiktus apibrėžimus.--------------------------------------------------III PRIEDASPIRMASIS ETAPASBalastų ir lempų grandinių didžiausia įėjimo galia, išreikšta W, pateikiama šioje lentelėje:Balasto kategorija | Lempos galia | Balastų ir lempų grandinių didžiausia įėjimo galia |50 Hz | HF |1 | 15 W | 13,5 W | 25 W |18 W | 16 W | 28 W |30 W | 24 W | 40 W |36 W | 32 W | 45 W |38 W | 32 W | 47 W |58 W | 50 W | 70 W |70 W | 60 W | 83 W |2 | 18 W | 16 W | 28 W |24 W | 22 W | 34 W |36 W | 32 W | 45 W |3 | 18 W | 16 W | 28 W |24 W | 22 W | 34 W |36 W | 32 W | 45 W |4 | 10 W | 9,5 W | 18 W |13 W | 12,5 W | 21 W |18 W | 16,5 W | 28 W |26 W | 24 W | 36 W |5 | 18 W | 16 W | 28 W |26 W | 24 W | 36 W |6 | 10 W | 9 W | 18 W |16 W | 14 W | 25 W |21 W | 19 W | 31 W |28 W | 25 W | 38 W |38 W | 34 W | 47 W |Jeigu balastas yra pritaikytas lempai, kurios galia yra tarp dviejų šioje lentelėje nurodytų verčių, balasto ir lempos grandinės didžiausia įėjimo galia skaičiuojama tiesiškai interpoliuojant tarp lentelėje nurodytų dviejų didžiausios įėjimo galios verčių, atitinkančių dvi artimiausias lempos galios vertes.Pavyzdžiui, jeigu 1 kategorijos lempos balastas yra pritaikytas 48 W lempai, esant 50 Hz, balasto ir lempos grandinės įėjimo galia skaičiuojama taip:47 +*/= 58,5 W--------------------------------------------------IV PRIEDASANTRASIS ETAPASBalastų ir lempų grandinių didžiausia įėjimo galia, išreikšta W, pateikiama šioje lentelėje:Balasto kategorija | Lempos galia | Balastų ir lempų grandinių didžiausia įėjimo galia |50 Hz | HF |1 | 15 W | 13,5 W | 23 W |18 W | 16 W | 26 W |30 W | 24 W | 38 W |36 W | 32 W | 43 W |38 W | 32 W | 45 W |58 W | 50 W | 67 W |70 W | 60 W | 80 W |2 | 18 W | 16 W | 26 W |24 W | 22 W | 32 W |36 W | 32 W | 43 W |3 | 18 W | 16 W | 26 W |24 W | 22 W | 32 W |36 W | 32 W | 43 W |4 | 10 W | 9,5 W | 16 W |13 W | 12,5 W | 19 W |18 W | 16,5 W | 26 W |26 W | 24 W | 34 W |5 | 18 W | 16 W | 26 W |26 W | 24 W | 34 W |6 | 10 W | 9 W | 16 W |16 W | 14 W | 23 W |21 W | 19 W | 29 W |28 W | 25 W | 36 W |38 W | 34 W | 45 W |Jeigu balastas yra pritaikytas lempai, kurios galia yra tarp dviejų šioje lentelėje nurodytų verčių, balasto ir lempos grandinės didžiausia įėjimo galia skaičiuojama tiesiškai interpoliuojant tarp lentelėje nurodytų dviejų didžiausios įėjimo galios verčių, atitinkančių dvi artimiausias lempos galios vertes.Pavyzdžiui, jeigu 1 kategorijos lempos balastas yra pritaikytas 48 W lempai, esant 50 Hz, balasto ir lempos grandinės įėjimo galia skaičiuojama taip:45 +*/= 56W--------------------------------------------------


title: 1998 m. birželio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/33/EB iš dalies keičianti Tarybos direktyvos 77/780/EEB dėl kredito įstaigų veiklos pradėjimo ir vykdymo 12 straipsnį, Tarybos direktyvos 89/647/EEB dėl kredito įstaigų mokumo normatyvo 2, 5, 6, 7, 8 straipsnius ir II bei III priedus ir Tarybos direktyvos 93/6/EEB dėl investicinių įmonių ir kredito įstaigų kapitalo pakankamumo 2 straipsnį bei II priedą

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31998L0033

Oficialusis leidinys L 204 , 21/07/1998 p. 0029 - 0036

		Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/33/EB1998 m. birželio 22 d.iš dalies keičianti Tarybos direktyvos 77/780/EEB dėl kredito įstaigų veiklos pradėjimo ir vykdymo 12 straipsnį, Tarybos direktyvos 89/647/EEB dėl kredito įstaigų mokumo normatyvo 2, 5, 6, 7, 8 straipsnius ir II bei III priedus ir Tarybos direktyvos 93/6/EEB dėl investicinių įmonių ir kredito įstaigų kapitalo pakankamumo 2 straipsnį bei II priedąEUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 57 straipsnio 2 dalies pirmą ir trečią sakinius,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą [1],atsižvelgdami į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [2],laikydamiesi Sutarties 189b straipsnyje nustatytos tvarkos [3],(1) kadangi 1997 m. gruodžio 12 d. Pirmojoje Tarybos direktyvoje (77/780/EEB) dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su kredito įstaigų veiklos pradėjimu ir vykdymu, derinimo [4] leidžiama keistis informacija tarp kompetentingų institucijų ir kitų institucijų arba įstaigų vienoje valstybėje narėje arba tarp valstybių narių; kadangi minėtoje direktyvoje leidžiama valstybėms narėms sudaryti bendradarbiavimo sutartis dėl keitimosi informacija su trečiųjų šalių kompetentingomis institucijomis; kadangi, laikantis nuoseklumo principo, šį leidimą sudaryti bendradarbiavimo sutartis dėl keitimosi informacija su trečiųjų šalių kompetentingomis institucijomis reikėtų išplėsti, kad jis apimtų keitimąsi informacija su tam tikromis kitomis tų šalių institucijomis arba įstaigomis, jeigu minėta informacija atskleidžiama laikantis profesinės paslapties saugojimo reikalavimo;(2) kadangi 1989 m. gruodžio 18 d. Tarybos direktyvoje 89/647/EEB dėl kredito įstaigų mokumo normatyvo [5] turtas ir nebalansiniai straipsniai vertinami pagal jų kredito rizikos laipsnį;(3) kadangi bažnyčios ir religinės bendruomenės, įsteigtos juridinio asmens forma pagal viešąją teisę ir imdamos mokesčius pagal tokią teisę joms suteikiančius įstatymus, yra susijusios su kredito rizika, panašia į regioninių ir vietos valdžios institucijų kredito riziką; kadangi todėl kompetentingoms institucijoms derėtų suteikti galimybę pretenzijas bažnyčioms ir religinėms bendruomenėms interpretuoti tokiu pat būdu kaip pretenzijas regioninės ir vietos valdžios institucijoms, jeigu šios bažnyčios ir religinės bendruomenės didina mokesčius; kadangi vis dėlto nulinis rizikos koeficientas, kuris gali būti taikomas pretenzijoms, pareikštoms regioninėms ir vietos valdžios institucijoms, neapima pretenzijų bažnyčioms ir religinėms bendruomenėms vien dėl to, kad pastarosios turi teisę imti mokesčius;(4) kadangi 1994 m. kovo 15 d. Komisijos direktyvoje 94/7/EB, pritaikančioje, dėl techninio "daugiašalių plėtros bankų" apibrėžimo, Tarybos direktyvą 89/647/EEB dėl kredito įstaigų mokumo normatyvo [6], į minėtą apibrėžimą buvo įtrauktas Europos investicijų fondas; kadangi Fondas yra nauja ir unikali bendradarbiavimo struktūra Europoje, turinti prisidėti prie vidaus rinkos stiprinimo, ekonomikos atsigavimo skatinimo Europoje ir ekonominės ir socialinės sanglaudos skatinimo;(5) kadangi pagal Direktyvos 89/647/EEB 6 straipsnio 1 dalies d punkto 7 papunktį 100 % rizikos koeficientas turėtų būti taikomas neapmokėtai į Europos investicijų fondą kapitalo daliai, kurią yra pasirašiusios kredito įstaigos;(6) kadangi Europos investicijų fondo kapitalas, rezervuotas finansinių institucijų pasirašymui, yra apribotas iki 30 %, iš kurių 20 % turi būti sumokėta iš pradžių keturiomis metinėmis įmokomis po 5 %; kadangi atitinkamai 80 % neturi būti apmokėta ir lieka tikėtinu įsipareigojimu Fondo nariams; kadangi, atsižvelgiant į Fondo kūrimo metu Europos Tarybos nustatytą tikslą skatinti komercinių bankų dalyvavimą, už tokį dalyvavimą neturėtų būti baudžiama ir kadangi atitinkamai būtų geriau taikyti 20 % rizikos koeficientą neapmokėtai pasirašyto kapitalo daliai;(7) kadangi Direktyvos 89/647/EEB I priede, kuriame kalbama apie nebalansinių straipsnių klasifikavimą, tam tikri straipsniai yra priskiriami didelės rizikos straipsniams ir jiems atitinkamai taikomas 100 % rizikos koeficientas; kadangi minėtos direktyvos 6 straipsnio 4 dalyje yra nustatyta, kad "jeigu nebalansiniai straipsniai yra apdrausti tiesioginėmis garantijomis, jie pagal riziką įvertinami taip, tarsi juos turėtų padengti ne sandorio šalis, o garantijos išleidėjas. Jeigu potenciali rizika, atsirandanti dėl nebalansinių sandorių, kompetentingų institucijų nuomone, yra visiškai apdrausta bet kuriuo turto straipsniu, kuris pagal 1 dalies a punkto 7 papunktį arba 1 dalies b punkto 11 papunktį yra pripažįstamas užstatu, tai, atsižvelgiant į konkretų užstatą, yra taikomas nulinis arba 20 % rizikos koeficientas";(8) kadangi nebiržinių išvestinių finansinių priemonių kliringui, kurį vykdo kliringo rūmai, veikdami kaip pagrindinė sandorio šalis, tam tikrose valstybėse narėse tenka labai svarbus vaidmuo; kadangi derėtų pripažinti tokio atsiskaitymo naudą, nes, vertinant kredito riziką pagal rizikos ribojimo principus, sumažėja kredito rizika ir susijusi sisteminė rizika; kadangi esamą ir potencialią ateities riziką, kylančią iš apmokėtų nebiržinių išvestinių finansinių priemonių sandorių, būtina visiškai apdrausti užstatu ir neleisti kliringo rūmų rizikoms viršyti pateikto užstato rinkos vertės, siekiant, kad nebiržinės išvestinės finansinės priemonės, kurių kliringas atliktas, pereinamuoju laikotarpiu būtų vertinamos pagal tuos pačius rizikos ribojimo principus, kaip išvestinės finansinės priemonės, kuriomis prekiaujama biržoje; kadangi reikalaujamų pradinių privalomų įnašų ir kintamų privalomų įnašų dydis bei pateikto užstato garantuojamos apsaugos kokybė ir lygis, kompetentingų institucijų nuomone, turi būti pakankami;(9) kadangi reikėtų atsižvelgti į tokį atvejį, kai garantija yra užtikrinama realiu užstatu, kaip numatyta 6 straipsnio 1 dalies c punkto 1 papunktyje, kalbant apie nebalansinius straipsnius, kurie yra kredito pakaitalų pobūdžio laidavimai arba garantijos;(10) kadangi pagal Direktyvos 89/647/EEB 6 straipsnio 1 dalies a punkto 2, 4 ir 7 papunkčius nulinis rizikos koeficientas yra taikomas turtui, kuris apima pretenzijas A zonos valstybių centrinėms Vyriausybėms ir centriniams bankams arba yra aiškiai jų apdraustas, ir turtui, kuris yra apdraustas užstatu, kurį sudaro A zonos valstybių centrinių Vyriausybių arba centrinių bankų išleisti vertybiniai popieriai; kadangi pagal minėtos direktyvos 7 straipsnio 1 dalį valstybės narės, esant tam tikroms sąlygoms, gali taikyti nulinį rizikos koeficientą turtui, kurį sudaro pretenzijos jų pačių regioninėms Vyriausybėms ir vietos valdžios institucijoms, taip pat pretenzijoms trečiosioms šalims ir jų vardu turimiems nebalansiniams straipsniams su šių regioninės arba vietinės valdžios institucijų garantijomis;(11) kadangi Direktyvos 89/647/EEB 8 straipsnio 1 dalyje yra nustatyta, kad valstybės narės gali taikyti 20 % rizikos koeficientą turto straipsniams, kurie, kompetentingų institucijų nuomone, yra pakankamai apdrausti užstatu, kurį sudaro A zonos valstybių regioninės arba vietos valdžios institucijų išleisti vertybiniai popieriai; kadangi užstatas, kurį sudaro A zonos valstybių narių regioninės arba vietos valdžios institucijų išleisti vertybiniai popieriai, turėtų būti vertinamas kaip užstatas, kuriam suteikta minėtų regioninės arba vietos valdžios institucijų garantija pagal 7 straipsnio 1 dalį, siekiant leisti kompetentingoms institucijoms taikyti nulinį rizikos koeficientą tokiu užstatu apdraustam turtui ir nebalansiniams straipsniams, laikantis minėtoje dalyje nustatytų sąlygų;(12) kadangi Direktyvos 89/647/EEB II priede yra nustatytas nebalansinių straipsnių, kurie paprastai vadinami nebiržinėmis išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, palūkanų normų ir užsienio valiutų keitimo kursų įvertinimas, skaičiuojant kredito įstaigų kapitalo reikalavimus;(13) kadangi šios direktyvos 2 straipsnio 1 dalies a punktas, 2 straipsnio 2 dalis, 2 straipsnio 3 dalies b punktas, 2 straipsnio 6 dalis ir 3 straipsnio 1 ir 2 dalys bei šios direktyvos priedas susiję su tarptautinio bankų priežiūros darbuotojų forumo veikla dėl patobulintos ir kai kuriais aspektais sugriežtintos nebiržinių išvestinių finansinių priemonių kredito rizikos priežiūros, ypač dėl papildomai skiriamo privalomo kapitalo nebiržinių išvestinių finansinių priemonių rizikai, susijusiai su pagrindinėmis finansinėmis priemonėmis, padengti, išskyrus palūkanų normas ir užsienio valiutų keitimo kursus, bei dėl galimybės atsižvelgti į sutartinės priešpriešinių reikalavimų įskaitos sutarčių riziką mažinantį poveikį, kurį pripažįsta kompetentingos institucijos, skaičiuodamos kapitalo reikalavimus potencialiai ateities kredito rizikai, atsirandančiai dėl nebiržinių išvestinių finansinių priemonių, padengti;(14) kadangi tarptautiniu lygiu veikiančioms kredito įstaigoms ir kredito įstaigų grupėms daugelyje trečiųjų šalių, kurios konkuruoja su Bendrijos kredito įstaigomis, platesniu tarptautiniu lygiu priimtos taisyklės reikš nebiržinių išvestinių finansinių priemonių priežiūros patobulinimą; kadangi šis patobulinimas reiškia tinkamesnį privalomą kapitalą rizikai padengti, atsižvelgiant į priežiūros pripažintų sutartinės priešpriešinių reikalavimų įskaitos sutarčių potencialią ateities kredito riziką mažinantį poveikį;(15) kadangi Bendrijos kredito įstaigoms toks nebiržinių išvestinių finansinių priemonių priežiūros patobulinimas, įskaitant galimybę atsižvelgti į priežiūros pripažintų sutartinės priešpriešinių reikalavimų įskaitos sutarčių potencialią ateities kredito riziką mažinantį poveikį, gali būti įgyvendintas tik iš dalies pakeitus Direktyvą 89/647/EEB;(16) kadangi, siekiant užtikrinti vienodą Bendrijoje konkuruojančių kredito įstaigų ir investicinių firmų įvertinimą, būtina nuosekli atitinkamos jų veiklos nebiržinių išvestinių finansinių priemonių srityje priežiūra, kurią galima užtikrinti tik pritaikius 1993 m. kovo 15 d. Tarybos direktyvą 93/6/EEB dėl investicinių įmonių ir kredito įstaigų kapitalo pakankamumo [7];(17) kadangi ši direktyva yra tinkamiausia numatytų tikslų įgyvendinimo priemonė ir apima tik tai, kas būtina šiuos tikslus pasiekti,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisDirektyvos 77/780/EEB 12 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:"3. Valstybės narės gali sudaryti bendradarbiavimo sutartis dėl pasikeitimo informacija su trečiųjų šalių kompetentingomis institucijomis arba su trečiųjų šalių institucijomis ar įstaigomis, nurodytomis 5 ir 5a dalyse, tik tuo atveju, jeigu, atskleidžiant minėtą informaciją, yra atsižvelgiama į profesinės paslapties saugojimo garantijas, kurios yra bent jau lygiavertės šiame straipsnyje minimoms garantijoms. Tokia informacija turi būti keičiamasi užtikrinant minėtų institucijų arba įstaigų priežiūros užduočių atlikimą.Jeigu informacija atsiranda kitoje valstybėje narėje, ji gali būti atskleista tik gavus tiesioginį ją pateikusių kompetentingų institucijų sutikimą ir prireikus – tik institucijų sutikime nurodytais tikslais".2 straipsnisDirektyva 89/647/EEB iš dalies keičiama taip:1. 2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:a) 1 dalis papildoma tokia įtrauka:"— "pripažintos biržos"; – tai kompetentingų institucijų pripažintos biržos, kurios:i) veikia nuolat;ii) veikia pagal biržos buveinės valstybės atitinkamų institucijų išleistas ir patvirtintas taisykles, nustatančias biržos veikimo ir patekimo į ją sąlygas bei sąlygas, kurias turi tenkinti sandoris prieš veiksmingą jo sudarymą biržoje;iii) turi kliringo mechanizmą, numatantį III priede išvardytiems sandoriams taikyti kasdienių privalomų įnašų reikalavimus, kurie, kompetentingų institucijų nuomone, užtikrina deramą apsaugą.";b) 2 dalis papildoma tokia pastraipa:"Kompetentingos institucijos į regioninės ir vietos valdžios institucijų sąvoką taip pat gali įtraukti bažnyčias ir religines bendruomenes, pagal viešąją teisę turinčias juridinio asmens statusą ir renkančias mokesčius, vadovaudamosi teisės aktais, suteikiančiais joms teisę tuo užsiimti. Tačiau šiuo atveju netaikoma 7 straipsnyje numatyta galimybė".2. 5 straipsnio 3 dalyje pirmas sakinys pakeičiamas taip:"3. 6 straipsnio 3 dalyje nurodytų nebalansinių straipsnių atžvilgiu potencialios išlaidos, susijusios su naujų sandorių sudarymu sutarties šaliai neįvykdžius savo įsipareigojimų, skaičiuojamos pagal vieną iš dviejų II priede apibūdintų metodų."3. 6 straipsnis iš dalies keičiamas taip:a) 2 dalyje pridedamas toks sakinys:"Neapmokėto pasirašyto Europos investicijų fondo kapitalo daliai gali būti taikomas 20 % rizikos koeficientas";b) 3 dalis pakeičiama taip:"3. II priede išdėstyti metodai taikomi III priede išvardytiems nebalansiniams straipsniams, išskyrus:- sandorius, kuriais prekiaujama pripažintose biržose,- užsienio valiutos sandorius (išskyrus su auksu susijusius sandorius), kurių pradinis terminas yra 14 kalendorinių dienų arba mažiau.Iki 2006 m. gruodžio 31 d. valstybių narių kompetentingos institucijos gali leisti netaikyti II priede išdėstytų metodų nebiržiniams sandoriams, kurių kliringą atlieka kliringo rūmai, jeigu šie veikia kaip juridinė sandorio šalis, ir jeigu visi dalyviai kiekvieną dieną visiškai užstatu apdraudžia riziką, kurią dėl jų prisiima kliringo namai, tokiu būdu apsisaugant nuo esamos rizikos ir potencialios ateities rizikos. Kompetentingos institucijos privalo užsitikrinti, kad pateiktas užstatas garantuoja tokio pat lygio apsaugą, kaip ir 1 dalies a punkto 7 papunktį atitinkantis užstatas, ir kad yra pašalinta rizika, jog kliringo rūmų pozicijų padidėjimas viršys pateikto užstato rinkos vertę. Valstybės narės informuoja Komisiją apie tai, kaip jos pasinaudoja šia galimybe.";c) 4 dalyje pridedama tokia pastraipa:"Valstybės narės gali taikyti 50 % rizikos koeficientą nebalansiniams straipsniams, kuriuos sudaro kredito pakaitalų pobūdžio laidavimai arba garantijos, ir kurie, kompetentingų institucijų nuomone, yra visiškai apdrausti 1 dalies c punkto 1 papunktyje nustatytas sąlygas atitinkančiais nekilnojamojo turto užstatais, jei garantijos išleidėjas turi tiesioginę teisę į tokį užstatą".4. 7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:a) 1 dalyje po žodžių "vietos valdžios institucijos" pridedama:"arba apdraustiems suinteresuotoms kompetentingoms institucijoms priimtinu užstatu, kurį sudaro minėtų regioninės arba vietos valdžios institucijų išleisti vertybiniai popieriai";b) 2 dalyje po žodžio "pastarosios" pridedama:"įskaitant užstatą, kurį sudaro vertybiniai popieriai".5. 8 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:"1. Nepažeisdamos 7 straipsnio 1 dalies, valstybės narės gali taikyti 20 % rizikos koeficientą turto straipsniams, suinteresuotų kompetentingų institucijų nuomone, apdraustiems priimtinu užstatu, kurį sudaro A zonos valstybių regioninės arba vietos valdžios institucijų, išskyrus skolinančią instituciją, išleisti vertybiniai popieriai arba indėlių pažymėjimai, ar panašios tokių kredito įstaigų išleistos priemonės."6. II ir III priedai iš dalies keičiami arba pakeičiami naujais pagal šios direktyvos priedo A ir B dalis.3 straipsnisDirektyva 93/6/EEB iš dalies keičiama taip:1. 2 straipsnio 10 dalis pakeičiama taip:"10. "nebiržinės išvestinės finansinės priemonės". – tai nebalansiniai straipsniai, kuriems pagal Direktyvos 89/647/EEB 6 straipsnio 3 dalies pirmą pastraipą yra taikomi minėtos direktyvos II priede išdėstyti metodai".2. II priedo 5 punktas pakeičiamas taip:"5. Skaičiuodamos kapitalo reikalavimą savo nebiržinėms išvestinėms finansinėms priemonėms, įstaigos taiko Direktyvos 89/647/EEB II priedą. Rizikos koeficientai, taikytini atitinkamoms sutarties šalims, nustatomi vadovaujantis šios direktyvos 2 straipsnio 9 dalimi.Iki 2006 m. gruodžio 31 d. valstybių narių kompetentingos institucijos gali leisti netaikyti II priede išvardytų metodų nebiržiniams sandoriams, kurių kliringą atlieka kliringo rūmai, jeigu pastarieji veikia kaip juridinė sandorio šalis ir jeigu visi dalyviai kiekvieną dieną užstatu visiškai apdraudžia riziką, kurią dėl jų prisiima kliringo rūmai, tokiu būdu apsisaugant nuo esamos rizikos ir potencialios ateities rizikos. Kompetentingos institucijos privalo užsitikrinti, kad pateiktas užstatas garantuoja tokio pat lygio apsaugą kaip Direktyvos 89/647/EEB 6 straipsnio 1 dalies a punkto 7 papunktį atitinkantis užstatas, ir kad yra pašalinta rizika, jog kliringo rūmų rizikų padidėjimas viršys pateikto užstato rinkos vertę. Valstybės narės informuoja Komisiją apie tai, kaip jos pasinaudoja šia galimybe".4 straipsnis1. Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję ne vėliau kaip per 24 mėnesius nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos, įgyvendina šią direktyvą. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.Valstybės narės, tvirtindamos šias priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.2. Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.5 straipsnisŠi direktyva įsigalioja jos paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje dieną.6 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Liuksemburge, 1998 m. birželio 22 d.Europos Parlamento varduPirmininkasJ. M. Gil-roblesTarybos varduPirmininkasJ. Cunningham[1] OL C 208, 1996 7 19, p. 8 ir OL C 259, 1997 8 26, p. 1.[2] OL C 30, 1997 1 30, p. 13.[3] 1997 m. balandžio 10 d. Europos Parlamento nuomonė (OL C 132, 1997 4 28, p. 234), 1998 m. kovo 9 d. Tarybos bendroji pozicija (OL C 135, 1998 4 30, p. 32) ir 1998 m. balandžio 30 d. Europos Parlamento sprendimas (OL C 152, 1998 5 18). 1998 m. gegužės 19 d. Tarybos sprendimas.[4] OL L 322, 1977 12 17, p. 30. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 96/13/EB (OL L 66, 1996 3 16, p. 15).[5] OL L 386, 1989 12 30, p. 14. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 98/32/EB (OL L 204, 1998 7 21, p. 29).[6] OL L 89, 1994 4 6, p. 17.[7] OL L 141, 1993 6 11, p. 1.--------------------------------------------------PRIEDASA. Direktyvos 89/647/EEB II priedas iš dalies keičiamas taip:1) pavadinimas pakeičiamas taip:"II PRIEDAS";2) 1 punktas pakeičiamas taip:"1. Metodo parinkimasIII priedo 1 ir 2 punktuose išvardytų sandorių kredito rizikai įvertinti kredito įstaigos, gavusios kompetentingų institucijų sutikimą, gali pasirinkti vieną iš toliau išvardytų metodų. Kredito įstaigos, kurios turi laikytis Direktyvos 93/6/EEB 6 straipsnio 1 dalies, privalo taikyti toliau pateiktą 1 metodą. Kredito rizikai, susijusiai su III priedo 3 punkte išvardytais sandoriais, įvertinti kredito įstaigos privalo taikyti toliau pateiktą 1 metodą";3) 2 punkte pateikta 1 lentelė pakeičiama taip:"LENTELĖ [1] [2]Terminas iki sandorio galiojimo pabaigos | Palūkanų normų sandoriai | Užsienio valiutos keitimo sandoriai ir sandoriai dėl aukso | Sandoriai dėl nuosavybės vertybinių popierių | Sandoriai dėl tauriųjų metalų, išskyrus auksą | Sandoriai dėl biržos prekių, išskyrus tauriuosius metalus |Iki vienerių metų | 0 % | 1 % | 6 % | 7 % | 10 % |Daugiau kaip vieneri metai, iki penkerių metų | 0,5 % | 5 % | 8 % | 7 % | 12 % |Daugiau kaip penkeri metai | 1,5 % | 7,5 % | 10 % | 8 % | 15 % |Skaičiuojant potencialią ateities riziką pagal b etapą, iki 2006 m. gruodžio 31 d. kompetentingos institucijos kredito įstaigoms gali leisti vietoj 1 lentelėje nustatytų procentų taikyti toliau nurodytus procentus, jeigu įstaigos pasinaudoja Direktyvos 93/6/EEB 11a straipsnyje nurodyta galimybe sandoriams, nurodytiems III priedo 3 punkto b ir c papunkčiuose:1a lentelėTerminas iki sandorio galiojimo pabaigos | Taurieji metalai (išskyrus auksą) | Pagrindiniai metalai | Żemės ūkio produktai (neperdirbti) | Kita, įskaitant energetikos produktus |Iki vienerių metų | 2 % | 2,5 % | 3 % | 4 % |Nuo vienerių iki penkerių metų | 5 % | 4 % | 5 % | 6 % |Daugiau kaip penkeri metai | 7,5 % | 8 % | 9 % | 10 %" |4) 2 lentelės trečios skilties pirmos eilutės pavadinimas pakeičiamas taip:"Sandoriai dėl užsienio valiutų keitimo kursų ir aukso";5) 2 punkto pabaigoje pridedama tokia pastraipa:"Kompetentingos institucijos privalo užtikrinti, kad taikant 1 ir 2 metodus sąlyginė suma, į kurią reikia atsižvelgti, yra tinkamas sandoriui būdingos rizikos įvertinimo kriterijus. Jeigu, pavyzdžiui, sandoryje yra numatyta keliskart padidinti grynųjų pinigų srautus, sąlyginę sumą būtina patikslinti, kad būtų atsižvelgta į padidinimo įtaką to sandorio rizikos struktūrai";6) 3 punkto b papunktyje pridedama tokia pastraipa:"Kompetentingos institucijos gali pripažinti riziką mažinančiomis sutartinės įskaitos sutartis, apimančias užsienio valiutos sandorius, kurių pradinis terminas yra 14 kalendorinių dienų arba mažiau, raštu sudarytus pasirinkimo sandorius arba panašius nebalansinius straipsnius, kuriems šis priedas netaikomas, kadangi jie yra susiję su nežymia kredito rizika arba visai su ja nesusiję. Jeigu, atsižvelgiant į šių sandorių teigiamą ar neigiamą rinkos vertę, jų įtraukimas į kitą įskaitos sutartį gali padidinti arba sumažinti kapitalo reikalavimus, kompetentingos institucijos privalo įpareigoti savo kredito įstaigą laikytis nuoseklaus vertinimo";7) 3 punkto c papunkčio ii dalyje pirmoji pastraipa ir įvadinė formuluotė bei antrosios pastraipos pirma įtrauka pakeičiamos taip:"ii) Kitos įskaitos sutartysTaikant 1 metodą:a etape vienos sutarties pakeitimo kita einamosios išlaidos, susijusios su sandoriais, įtrauktais į sutartinės priešpriešinių reikalavimų įskaitos sutartį, gali būti apskaičiuojamos atsižvelgiant į konkrečias grynąsias hipotetines vienos sutarties pakeitimo kita išlaidas, kylančias iš sutarties; jeigu atlikus priešpriešinių reikalavimų įskaitą atsiranda grynas kredito įstaigos, apskaičiuojančios grynąsias vienos sutarties pakeitimo kita išlaidas, įsipareigojimas, vienos sutarties pakeitimo kita einamosios išlaidos prilyginamos nuliui;b etape galimas visų į priešpriešinių reikalavimų įskaitos sutartį įtrauktų sandorių galimos būsimos kredito rizikos dydis gali būti sumažintas pagal čia pateiktą lygtį:GKRsumaž = 0,4 * GKRbendra + 0,6 * GBS * GKRbendra,čia:GKRsumaž = sumažintas potencialios ateities kredito rizikos dydis visiems su atitinkama sandorio šalimi sudarytiems sandoriams, įtrauktiems į teisiškai galiojančią dvišalę priešpriešinių reikalavimų įskaitos sutartį,GKRbendra = visų su atitinkama sandorio šalimi sudarytų sandorių potencialios ateities kredito rizikos, įtrauktos į teisiškai galiojančią dvišalę priešpriešinių reikalavimų įskaitos sutartį, dydžių, apskaičiuojamų dauginant jų sąlygines pagrindines sumas iš 1 lentelėje nurodytų procentų, suma,GBS i) atskiras apskaičiavimas: apskaičiuojamas santykis, kurį sudaro visų į teisiškai galiojančią dvišalę priešpriešinių reikalavimų įskaitos sutartį, sudarytą su tam tikra sandorio šalimi, įtrauktų sutarčių pakeitimo grynosios išlaidos (skaitiklis) ir visų į teisiškai galiojančią dvišalę priešpriešinių reikalavimų įskaitos sutartį, sudarytą su šia sandorio šalimi, įtrauktų sutarčių pakeitimo bendrosios išlaidos (vardiklis); arbaii) bendras apskaičiavimas: apskaičiuojamas santykis, kurį sudaro grynosios vienos sutarties pakeitimo kita išlaidos, apskaičiuojamos dvišaliu pagrindu visoms sandorio šalims, atsižvelgiant į sutartis, įtrauktas į teisiškai galiojančias priešpriešinių reikalavimų įskaitos sutartis (skaitiklis), ir bendrosios visų sutarčių, įtrauktų į teisiškai galiojančias priešpriešinių reikalavimų įskaitos sutartis, pakeitimo išlaidos (vardiklis).Jeigu valstybės narės leidžia kredito įstaigoms pasirinkti vieną iš metodų, toks metodas turi būti taikomas nuosekliai.Skaičiuojant potencialią ateities kredito riziką pagal anksčiau nurodytą formulę, identiški sandoriai, įtraukti į priešpriešinių reikalavimų įskaitos sutartį, gali būti vertinami kaip vienas sandoris, kurio sąlyginė pagrindinė suma yra lygi grynosioms įplaukoms. Identiški sandoriai yra išankstiniai užsienio valiutos sandoriai arba panašūs sandoriai, kurių sąlyginė pagrindinė suma yra lygi grynų pinigų srautams, jeigu tokių srautų terminas sueina tą pačią lėšų įskaitymo dieną ir jeigu jų valiuta visiškai arba iš dalies sutampa.Taikant 2 metodą, a etape- identiški sandoriai, įtraukti į priešpriešinių reikalavimų įskaitos sutartį, gali būti vertinami kaip vienas sandoris, kurio sąlyginė pagrindinė suma yra lygi grynosioms įplaukoms minėtą sąlyginę pagrindinę sumą dauginant iš 2 lentelėje nurodytų procentų".B. Direktyvos 89/647/EEB III priedas pakeičiamas taip:"III PRIEDASNEBALANSINIŲ STRAIPSNIŲ RŪŠYS1. Palūkanų normos sandoriai:a) vienos valiutos palūkanų normų apsikeitimo sandoriai;b) baziniai apsikeitimo valiutomis sandoriai;c) išankstiniai palūkanų normų sandoriai;d) ateities palūkanų normų sandoriai;e) įsigyti palūkanų normų pasirinkimo sandoriai;f) kiti panašaus pobūdžio sandoriai.2. Užsienio valiutos keitimo sandoriai ir sandoriai dėl aukso:a) įvairių valiutų palūkanų normų apsikeitimo sandoriai;b) išankstiniai užsienio valiutos sandoriai;c) valiutos ateities sandoriai;d) įsigyti valiutos pasirinkimo sandoriai;e) kiti panašaus pobūdžio sandoriai;f) sandoriai dėl aukso, panašūs į a–e punktuose nurodytus sandorius.3. Sandoriai, kurie pagal kitų bazinių punktų arba indeksų pobūdį panašūs į 1 dalies a–e ir 2 dalies a–d punktuose nurodytus sandorius, ir kurie susiję su:a) nuosavybės vertybiniais popieriais;b) tauriaisiais metalais, išskyrus auksą;c) biržos prekėmis, išskyrus tauriuosius metalus;d) kitais panašaus pobūdžio sandoriais."--------------------------------------------------