title: 1989 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyva, iš dalies keičianti Direktyvą 86/298/EEB dėl konstrukcijų, apsaugančių nuo apvirtimo, pritvirtinamų prie siauros tarpvėžės ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių galinės dalies

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31989L0682

Oficialusis leidinys L 398 , 30/12/1989 p. 0029 - 0030 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 13 tomas 19 p. 0127  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 13 tomas 19 p. 0127

		Tarybos direktyva1989 m. gruodžio 21 d.iš dalies keičianti Direktyvą 86/298/EEB dėl konstrukcijų, apsaugančių nuo apvirtimo, pritvirtinamų prie siauros tarpvėžės ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių galinės dalies(89/682/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 100a straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą [1],bendradarbiaudama su Europos Parlamentu [2],atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [3],kadangi reikia patvirtinti priemones, skirtas laipsniškam vidaus rinkos sukūrimui per laikotarpį iki 1992 m. gruodžio 31 d.; kadangi vidaus rinka – tai erdvė be vidaus sienų, kurioje garantuojamas laisvas prekių, asmenų, paslaugų ir kapitalo judėjimas;kadangi Direktyvos 86/298/EEB [4] 13 straipsnyje nurodyta, kad ji turi būti papildyta nuostatomis, kuriomis dinaminio bandymo procedūra išplečiama papildomais smūgio bandymais;kadangi papildomas bandymas jau numatytas statinio bandymo procedūros atveju, būtina numatyti papildomą bandymą, kuris tiksliau atkartotų traktoriaus apsivertimo situaciją, ir dinaminio bandymo procedūrai, kad tos dvi bandymų procedūros galėtų būti laikomos lygiavertėmis ir būtų panaikintas dabartinis disbalansas tarp jų;kadangi vien tik teoriniai parametrai ir skaičiavimai, kuriais iš pradžių buvo paremtas papildomas dinaminis smūgio bandymas, buvo patikrinti praktiniais eksperimentais, kurie įrodė jų patikimumą;kadangi taip pat būtina iš dalies pakeisti Direktyvos 86/298/EEB taikymo sritį, paaiškinant 1 straipsnio antros įtraukos tekstą dėl padangų, sumontuotų ant priekinės ir galinės ašių, ir taip panaikinant bet kokią skirtingo interpretavimo galimybę,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisDirektyva 86/298/EEB iš dalies keičiama taip:1) 1 straipsnio antra įtrauka pakeičiama taip:"– ašių, ant kurių sumontuotos plačiausios padangos, nereguliuojamos arba reguliuojamos tarpvėžės plotis yra mažesnis kaip 1150 mm; kadangi ašis, ant kurios sumontuotos plačiausios padangos, laikoma nustatyta didžiausiu 1150 mm tarpvėžės pločiu, kitą ašį turi būti įmanoma nustatyti taip, kad siauriausių padangų išorinis kraštas neišsikištų už ašies su plačiausiomis padangomis padangų išorinio krašto. Kai ant abiejų ašių sumontuoti to paties dydžio ratai ir padangos, abiejų ašių nereguliuojamos arba reguliuojamos tarpvėžės plotis turi būti mažesnis kaip 1150 mm;";2) II priedo 3.1.1 punktas pakeičiamas taip:"3.1.1. Atlikus vieną iš dinaminio bandymo sudedamųjų bandymų saugos konstrukcijoje neatsiranda III A priedo 3.1 poskyryje aprašytų trūkių ar plyšių.Jeigu atliekant dinaminį bandymą saugos konstrukcijoje atsiranda nepriimtinų trūkių ar plyšių, iš karto po bandymo, kurio metu atsirado trūkiai ir plyšiai, turi būti atliktas III A priedo 1.6 poskyryje nustatytas papildomas smūgio ar gniuždymo bandymas.";3) III A priedo 1.6 punktas pakeičiamas taip:"1.6. Papildomi bandymai1.6.1. Jeigu smūgio bandymo metu atsiranda trūkių ir plyšių, kurių nepaisyti negalima, po bandymo, kurio metu atsirado trūkių ir plyšių, nedelsiant turi būti atliktas kitas panašus gniuždymo bandymas, tačiau kritimo aukštis turi būti:H′ =×12 + 4a1 + 2ačia "a"; – liekamosios deformacijos ir tampriosios deformacijos, išmatuotų smūgio taške, santykis (a = Dl/Dt).Papildoma liekamoji deformacija dėl antro smūgio neturi viršyti 30 % pirmo smūgio sukeltos liekamosios deformacijos.Tam, kad būtų galima atlikti papildomą bandymą, būtina matuoti tampriąją deformaciją visų smūgio bandymų metu.1.6.2. Jeigu gniuždymo bandymo metu atsiranda trūkių ir plyšių, kurių nepaisyti negalima, po bandymo, kurio metu atsirado trūkių ir plyšių, nedelsiant turi būti atliktas kitas panašus gniuždymo bandymas, tačiau jo metu naudojama 1,2 Fv jėga.";4) VI priede įrašomas toks naujas punktas:"7.3. Bet kokio papildomo dinaminio bandymo pavadinimas ir rezultatai."2 straipsnisValstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję ne vėliau kaip per 12 mėnesių nuo 1990 m. sausio 3 d., įgyvendina šią direktyvą. Jos nedelsdamos apie tai praneša Komisijai.3 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1989 m. gruodžio 21 d.Tarybos varduPirmininkėE. Cresson[1] OL C 311, 1988 12 6, p. 9.[2] OL C 120, 1989 5 16, p. 70 irOL C 256, 1989 10 9, p. 77.[3] OL C 102, 1989 4 24, p. 5.[4] OL L 186, 1986 7 8, p. 26.--------------------------------------------------


title: 2013 m. gegužės 13 d. Tarybos direktyva 2013/16/ES, kuria dėl Kroatijos Respublikos stojimo adaptuojamos tam tikros viešųjų pirkimų srities direktyvos

text:
10.6.2013

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 158/184

         TARYBOS DIREKTYVA 2013/16/ES
   2013 m. gegužės 13 d.
   kuria dėl Kroatijos Respublikos stojimo adaptuojamos tam tikros viešųjų pirkimų srities direktyvos
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į Kroatijos stojimo sutartį, ypač į jos 3 straipsnio 4 dalį,
   atsižvelgdama į Aktą dėl Kroatijos stojimo, ypač į jo 50 straipsnį,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               Akto dėl Kroatijos stojimo 50 straipsnyje nustatyta, kad tais atvejais, kai dėl Kroatijos stojimo būtina daryti iki įstojimo dienos institucijų priimtų aktų adaptacijas ir kai būtinos adaptacijos nebuvo numatytos tame Akte ir jo prieduose, Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, kvalifikuota balsų dauguma priima būtinus aktus, jei pirminis aktas nebuvo priimtas Komisijos;

               (2)

               konferencijos, kurioje buvo parengta ir priimta Kroatijos stojimo sutartis, Baigiamajame akte nurodyta, kad Aukštosios Susitariančiosios Šalys pasiekė politinį susitarimą dėl institucijų priimtų aktų adaptacijų, kurias reikia padaryti atsižvelgiant į stojimą, ir prašo Tarybos ir Komisijos priimti tas adaptacijas iki įstojimo, prireikus jas papildžius ir atnaujinus atsižvelgiant į Sąjungos teisės raidą;

               (3)

               todėl direktyvos 2004/17/EB (1), 2004/18/EB (2) ir 2009/81/EB (3) turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistos,

         PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:
   1 straipsnis
   Direktyvos 2004/17/EB, 2004/18/EB ir 2009/81/EB iš dalies keičiamos taip, kaip nurodyta šios direktyvos priede.
   2 straipsnis
   1.   Valstybės narės ne vėliau kaip Kroatijos įstojimo į Sąjungą dieną priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą.
   Jos taiko šias nuostatas nuo Kroatijos įstojimo į Sąjungą dienos.
   Valstybės narės, patvirtindamos tas priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.
   2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.
   3 straipsnis
   Ši direktyva įsigalioja tik tuo atveju, jei įsigalioja Kroatijos stojimo sutartis, jos įsigaliojimo dieną.
   4 straipsnis
   Ši direktyva skiriama valstybėms narėms.

      Priimta Briuselyje 2013 m. gegužės 13 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         S. COVENEY

      (1)  2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/17/EB dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos derinimo (OL L 134, 2004 4 30, p. 1).

      (2)  2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/18/EB dėl viešojo darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo (OL L 134, 2004 4 30, p. 114).

      (3)  2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/81/EB dėl darbų, prekių ir paslaugų pirkimo tam tikrų sutarčių, kurias sudaro perkančiosios organizacijos ar subjektai gynybos ir saugumo srityse, sudarymo tvarkos derinimo (OL L 216, 2009 8 20, p. 76).

      PRIEDAS

                  1.

                  Direktyva 2004/17/EB iš dalies keičiama taip:

                              a)

                              I priede po Prancūzijai skirto įrašo įterpiama:
                              „Kroatija

                                 Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11) (Viešųjų pirkimų įstatymas, Oficialusis leidinys Nr. 90/11) 6 straipsnyje nurodyti perkantieji subjektai, kurie laikydamiesi specialių taisyklių užsiima fiksuotų tinklų, skirtų visuomenei teikti paslaugas, susijusias su dujų ir šiluminės energijos gamyba, perdavimu ir paskirstymu, suteikimo (tiekimo) arba valdymo veikla ir dujų arba šiluminės energijos tiekimo tokiems tinklams veikla, pavyzdžiui, subjektai, vykdantys veiklą pagal energetikos veiklos vykdymo licenciją kaip numatyta Energetikos įstatyme (Oficialusis leidinys Nr. 120/12).“;

                              b)

                              II priede po Prancūzijai skirto įrašo įterpiama:
                              „Kroatija

                                 Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11) (Viešųjų pirkimų įstatymas, Oficialusis leidinys Nr. 90/11) 6 straipsnyje nurodyti perkantieji subjektai, kurie laikydamiesi specialių taisyklių užsiima fiksuotų tinklų, skirtų visuomenei teikti paslaugas, susijusias su elektros energijos gamyba, perdavimu ir paskirstymu, suteikimo (tiekimo) arba valdymo veikla ir elektros energijos tiekimo tokiems tinklams veikla, pavyzdžiui, subjektai, vykdantys veiklą pagal energetikos veiklos vykdymo licenciją kaip numatyta Energetikos įstatyme (Oficialusis leidinys Nr. 120/12).“;

                              c)

                              III priede po Prancūzijai skirto įrašo įterpiama:
                              „Kroatija

                                 Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11) (Viešųjų pirkimų įstatymas, Oficialusis leidinys Nr. 90/11) 6 straipsnyje nurodyti perkantieji subjektai, kurie laikydamiesi specialių taisyklių užsiima fiksuotų tinklų, skirtų visuomenei teikti paslaugas, susijusias su geriamojo vandens gamyba, perdavimu ir paskirstymu, suteikimo (tiekimo) arba valdymo veikla ir geriamojo vandens tiekimo tokiems tinklams veikla, pavyzdžiui, vietos savivaldos įsteigti subjektai, veikiantys kaip viešieji vandens tiekimo ir kanalizacijos paslaugų teikėjai kaip numatyta Vandens įstatyme (Oficialusis leidinys Nr. 153/09 ir 130/11).“;

                              d)

                              IV priede po Prancūzijai skirto įrašo įterpiama:
                              „Kroatija

                                 Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11) (Viešųjų pirkimų įstatymas, Oficialusis leidinys Nr. 90/11) 6 straipsnyje nurodyti perkantieji subjektai, kurie laikydamiesi specialių taisyklių užsiima tinklų, skirtų visuomenei teikti geležinkelių transporto paslaugas, teikimo arba valdymo veikla.“;

                              e)

                              V priede po Prancūzijai skirto įrašo įterpiama:
                              „Kroatija

                                 Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11) (Viešųjų pirkimų įstatymas, Oficialusis leidinys Nr. 90/11) 6 straipsnyje nurodyti perkantieji subjektai, kurie laikydamiesi specialių taisyklių užsiima tinklų, skirtų visuomenei teikti miesto geležinkelių, automatinių sistemų, tramvajų, autobusų, troleibusų ir lyninių keltuvų transporto paslaugas, suteikimo arba valdymo veikla, pavyzdžiui, subjektai, vykdantys tokią veiklą kaip viešųjų paslaugų teikėjai pagal Komunalinių paslaugų įstatymą (Oficialusis leidinys Nr. 36/95, 70/97, 128/99, 57/00, 129/00, 59/01, 26/03, 82/04, 110/04, 178/04, 38/09, 79/09, 153/09, 49/11, 84/11, 90/11).“;

                              f)

                              VI priede po Prancūzijai skirto įrašo įterpiama:
                              „Kroatija

                                 Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11) (Viešųjų pirkimų įstatymas, Oficialusis leidinys Nr. 90/11) 6 straipsnyje nurodyti perkantieji subjektai, kurie laikydamiesi specialių taisyklių užsiima pašto paslaugų ir kitų paslaugų, kurios pagal įstatymo 112 straipsnio 4 dalį neapima pašto paslaugų, teikimo veikla.“;

                              g)

                              VII priede po Prancūzijai skirto įrašo įterpiama:
                              „Kroatija

                                 Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11) (Viešųjų pirkimų įstatymas, Oficialusis leidinys Nr. 90/11) 6 straipsnyje nurodyti perkantieji subjektai, kurie laikydamiesi specialių taisyklių užsiima veikla, susijusia su geografinės teritorijos eksploatavimu naftos ir dujų žvalgymo ir gavybos tikslais, pavyzdžiui, subjektai, vykdantys tokią veiklą pagal Kasybos įstatymą (Oficialusis leidinys Nr. 75/09 ir 49/11).“;

                              h)

                              VIII priede po Prancūzijai skirto įrašo įterpiama:
                              „Kroatija

                                 Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11) (Viešųjų pirkimų įstatymas, Oficialusis leidinys Nr. 90/11) 6 straipsnyje nurodyti perkantieji subjektai, kurie laikydamiesi specialių taisyklių užsiima veikla, susijusia su geografinės teritorijos eksploatavimu anglių ir kito kietojo kuro žvalgymo ir gavybos tikslais, pavyzdžiui, subjektai, vykdantys tokią veiklą pagal Kasybos įstatymą (Oficialusis leidinys Nr. 75/09 ir 49/11).“;

                              i)

                              IX priede po Prancūzijai skirto įrašo įterpiama:
                              „Kroatija

                                 Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11) (Viešųjų pirkimų įstatymas, Oficialusis leidinys Nr. 90/11) 6 straipsnyje nurodyti perkantieji subjektai, kurie laikydamiesi specialių taisyklių užsiima veikla, susijusia su geografinės teritorijos eksploatavimu jūrų uostų, upių uostų ir kitų transporto terminalų suteikimo vežėjams jūrų ar upių keliais tikslais, pavyzdžiui, subjektai, vykdantys tokią veiklą pagal Jūrų ir jūrų uostų įstatymą (Oficialusis leidinys Nr. 158/03, 100/04, 141/06 ir 38/09).“;

                              j)

                              X priede po Prancūzijai skirto įrašo įterpiama:
                              „Kroatija

                                 Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11) (Viešųjų pirkimų įstatymas, Oficialusis leidinys Nr. 90/11) 6 straipsnyje nurodyti perkantieji subjektai, kurie laikydamiesi specialių taisyklių užsiima veikla, susijusia su geografinės teritorijos eksploatavimu oro uostų ir kitų transporto terminalų suteikimo oro transporto vežėjams tikslais, pavyzdžiui, subjektai, vykdantys tokią veiklą pagal Oro uostų įstatymą (Oficialusis leidinys Nr. 19/98 ir 14/11).“

                  2.

                  Direktyva 2004/18/EB iš dalies keičiama taip:

                              a)

                              III priede po Prancūzijai skirto įrašo įterpiama:
                              „Kroatija

                                 Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11) (Viešųjų pirkimų įstatymas, Oficialusis leidinys Nr. 90/11) 5 straipsnio 1 dalies 3 punkte nurodytos perkančiosios organizacijos, t. y. juridiniai asmenys, kurie įsteigti siekiant patenkinti visuotinės svarbos poreikius, yra nepramoninio ar nekomercinio pobūdžio ir atitinka vieną iš šių sąlygų:

                                          —

                                          daugiau nei 50 % finansuojami iš valstybės biudžeto arba regioninių ar vietos savivaldos subjektų arba kitų juridinių subjektų biudžetų arba

                                          —

                                          jų valdymo priežiūrą vykdo valdžios institucijos, vietos ar regioniniai savivaldos subjektai ar kiti juridiniai subjektai, arba

                                          —

                                          turi stebėtojų tarybą, administraciją ar valdymo organą, kurio daugiau kaip pusė narių yra paskirti valstybės, vietos ar regioninių savivaldos subjektų ar kitų juridinių subjektų.

                                    Pavyzdžiui:

                                          —

                                          agentūra „Alan d.o.o.“,

                                          —

                                          Informacinių sistemų ir informacinių technologijų rėmimo agentūra APIS IT d.o.o,

                                          —

                                          nacionalinis Kroatijos liaudies šokių ansamblis „Lado“,

                                          —

                                             Autocesta Rijeka – Zagreb d.d. (greitkelis Rijeka – Zagrebas),

                                          —

                                          CARnet (Kroatijos akademinis ir mokslinių tyrimų tinklas CARnet),

                                          —

                                          pagalbos ir priežiūros centrai,

                                          —

                                          socialinės gerovės centrai,

                                          —

                                          socialinės priežiūros centrai,

                                          —

                                          sveikatos priežiūros centrai,

                                          —

                                          valstybės archyvai,

                                          —

                                          Valstybinis gamtos apsaugos institutas,

                                          —

                                          Krško branduolinės jėgainės uždarymo ir radioaktyviųjų atliekų bei panaudoto branduolinio kuro šalinimo finansavimo fondas,

                                          —

                                          Kompensavimo už konfiskuotą turtą fondas,

                                          —

                                          Vukovaro miesto rekonstrukcijos ir plėtros fondas,

                                          —

                                          Neįgaliųjų profesinės reabilitacijos ir įdarbinimo fondas,

                                          —

                                          Aplinkos apsaugos ir energijos vartojimo efektyvumo fondas,

                                          —

                                          Kroatijos mokslų ir menų akademija,

                                          —

                                          Kroatijos rekonstrukcijos ir plėtros bankas,

                                          —

                                             Hrvatska kontrola zračne plovidbe d.o.o. (Croatia Control Ltd.),

                                          —

                                             Hrvatska lutrija d.o.o. (Kroatijos loterija),

                                          —

                                          Kroatijos paveldo fondas,

                                          —

                                          Kroatijos žemės ūkio rūmai,

                                          —

                                          Kroatijos radijas ir televizija,

                                          —

                                          Kroatijos technologinės kultūros asociacija,

                                          —

                                             Hrvatske autoceste d.o.o. (Kroatijos greitkeliai),

                                          —

                                             Hrvatske ceste d.o.o. (Kroatijos keliai),

                                          —

                                             Hrvatske šume d.o.o. (Kroatijos miškai),

                                          —

                                             Hrvatske vode (Kroatijos vandentvarkos bendrovė),

                                          —

                                          Kroatijos audiovizualinis centras,

                                          —

                                          Kroatijos žirgų auginimo centras. Valstybiniai žirgų ūkiai „Đakovo“ ir „Lipik“,

                                          —

                                          Kroatijos žemės ūkio, maisto ir kaimo reikalų centras,

                                          —

                                          Kroatijos kovos su minomis centras,

                                          —

                                          Kroatijos nepriklausomybės karo memorialas ir dokumentacijos centras,

                                          —

                                          Kroatijos olimpinis komitetas,

                                          —

                                          Kroatijos energijos rinkos operatorius,

                                          —

                                          Kroatijos parolimpinis komitetas,

                                          —

                                          Kroatijos laivų registras,

                                          —

                                          Kroatijos gamtosaugos institutas,

                                          —

                                          Kroatijos kurčiųjų sporto asociacija,

                                          —

                                          Kroatijos skubiosios medicinos pagalbos institutas,

                                          —

                                          Kroatijos nacionalinis visuomenės sveikatos institutas,

                                          —

                                          Kroatijos psichinės sveikatos institutas,

                                          —

                                          Kroatijos pensijų draudimo institutas,

                                          —

                                          Kroatijos standartų institutas,

                                          —

                                          Kroatijos nuotolinės medicinos institutas,

                                          —

                                          Kroatijos toksikologijos ir antidopingo institutas,

                                          —

                                          Kroatijos nacionalinis transfuzijos medicinos institutas,

                                          —

                                          Kroatijos įdarbinimo tarnyba,

                                          —

                                          Kroatijos darbuotojų sveikatos apsaugos ir saugos institutas,

                                          —

                                          Kroatijos sveikatos draudimo institutas,

                                          —

                                          Kroatijos darbuotojų sveikatos draudimo institutas,

                                          —

                                          linijinės laivybos kompanija „Jadrolinija“,

                                          —

                                          viešoji įstaiga „Kroatijos olimpinis centras“,

                                          —

                                          valstybinės aukštojo mokslo įstaigos,

                                          —

                                          nacionaliniai parkai (viešosios įstaigos),

                                          —

                                          gamtos parkai (viešosios įstaigos),

                                          —

                                          valstybiniai mokslo institutai,

                                          —

                                          teatrai, muziejai, galerijos, bibliotekos ir kitos kultūros srities įstaigos, įsteigtos Kroatijos Respublikos arba vietos ir regioninių savivaldos subjektų,

                                          —

                                          įkalinimo įstaigos,

                                          —

                                          klinikinės ligoninės,

                                          —

                                          klinikinių ligoninių centrai,

                                          —

                                          klinikos,

                                          —

                                          Leksikografijos institutas „Miroslav Krleža“,

                                          —

                                          uostų administracijos,

                                          —

                                          sanatorijos,

                                          —

                                          vaistinės, įsteigtos regioninių savivaldos subjektų,

                                          —

                                             Matica hrvatska („Matrix Croatia“),

                                          —

                                          Tarptautinis povandeninės archeologijos centras,

                                          —

                                          Nacionalinė ir universitetinė biblioteka,

                                          —

                                          Nacionalinis moksleivių ir studentų gyvenimo lygio rėmimo fondas,

                                          —

                                          Nacionalinis pilietinės visuomenės vystymosi fondas,

                                          —

                                          Kroatijos Respublikos nacionalinis mokslo, aukštojo mokslo ir technologinės plėtros fondas,

                                          —

                                          Nacionalinis švietimo išorės vertinimo centras,

                                          —

                                          Nacionalinė aukštojo mokslo taryba,

                                          —

                                          Nacionalinė mokslo taryba,

                                          —

                                          Oficialusis leidinys (Narodne novine d.d.),

                                          —

                                          švietimo/pataisos institutai,

                                          —

                                          Kroatijos Respublikos ar vietos ar regioninės savivaldos subjektų įsteigtos švietimo įstaigos,

                                          —

                                          bendrosios praktikos ligoninės,

                                          —

                                             Plovput d.o.o. (už navigacijos saugą atsakinga valstybės įmonė),

                                          —

                                          poliklinikos,

                                          —

                                          specialios ligoninės,

                                          —

                                          Centrinis apdraustų asmenų registras,

                                          —

                                          Universitetinis skaičiavimo centras,

                                          —

                                          sporto asociacijos,

                                          —

                                          sporto federacijos,

                                          —

                                          skubios medicininės pagalbos įstaigos,

                                          —

                                          palaikomosios slaugos įstaigos,

                                          —

                                          sveikatos priežiūros įstaigos,

                                          —

                                          Policijos solidarumo fondas,

                                          —

                                          kalėjimai,

                                          —

                                          Dubrovniko restauravimo institutas,

                                          —

                                          Sėklų ir sėjinukų institutas,

                                          —

                                          visuomenės sveikatos institutai,

                                          —

                                          Aeronautikos technikos centras (Zrakoplovno – tehnički centar d.d.),

                                          —

                                          apskričių kelių administracijos.“;

                              b)

                              IV priede po Prancūzijai skirto įrašo įterpiama:
                              „Kroatija

                                          1)

                                          Kroatijos Respublikos valstybės institucijos:

                                                      —

                                                      Kroatijos Parlamentas,

                                                      —

                                                      Kroatijos Respublikos Prezidentas,

                                                      —

                                                      Kroatijos Respublikos Prezidentūra,

                                                      —

                                                      Kroatijos Respublikos Prezidentūra pasibaigus kadencijai,

                                                      —

                                                      Kroatijos Respublikos Vyriausybė,

                                                      —

                                                      Kroatijos Respublikos Vyriausybės tarnybos,

                                                      —

                                                      ministerijos,

                                                      —

                                                      valstybės tarnybos,

                                                      —

                                                      valstybinės administracinės įstaigos,

                                                      —

                                                      valstybinės apskričių administracinės tarnybos,

                                                      —

                                                      Kroatijos Respublikos Konstitucinis Teismas,

                                                      —

                                                      Kroatijos Respublikos Aukščiausiasis Teismas,

                                                      —

                                                      teismai,

                                                      —

                                                      Valstybinė teismų taryba,

                                                      —

                                                      prokuratūros,

                                                      —

                                                      Valstybinė prokurorų taryba,

                                                      —

                                                      ombudsmeno biurai,

                                                      —

                                                      Viešųjų pirkimų procedūrų priežiūros valstybinė komisija,

                                                      —

                                                      Kroatijos nacionalinis bankas,

                                                      —

                                                      Valstybinė audito tarnyba;

                                          2)

                                          Valstybės agentūros ir tarnybos:

                                                      —

                                                      Kroatijos civilinės aviacijos agentūra,

                                                      —

                                                      Elektroninės žiniasklaidos agentūra,

                                                      —

                                                      Orlaivių avarijų ir incidentų tyrimų agentūra,

                                                      —

                                                      Viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės agentūra,

                                                      —

                                                      Kokybės ir akreditavimo sveikatos priežiūros srityje agentūra,

                                                      —

                                                      Vaistų ir medicinos prietaisų agentūra,

                                                      —

                                                      Judumo ir ES programų agentūra,

                                                      —

                                                      Pakrančių ir jūrų eismo agentūra,

                                                      —

                                                         Osijeko forto (Tvrđa) rekonstrukcijos agentūra,

                                                      —

                                                      Švietimo ir mokytojų rengimo agentūra,

                                                      —

                                                      Slėginės įrangos agentūra,

                                                      —

                                                      Darbuotojų reikalavimų darbdavio bankroto atveju draudimo agentūra,

                                                      —

                                                      Žemės ūkio, žuvininkystės ir kaimo plėtros mokėjimų agentūra,

                                                      —

                                                      Žemės ūkio paskirties žemės agentūra,

                                                      —

                                                      Nekilnojamojo turto sandorių ir tarpininkavimo agentūra,

                                                      —

                                                      Potencialiai sprogios atmosferos vietovių agentūra,

                                                      —

                                                      Kroatijos Respublikos regioninės plėtros agentūra,

                                                      —

                                                      Geležinkelių rinkos reguliavimo agentūra,

                                                      —

                                                      Europos Sąjungos programų įgyvendinimo sistemų audito agentūra,

                                                      —

                                                      Geležinkelių transporto saugos agentūra,

                                                      —

                                                      Profesinio švietimo ir mokymo bei suaugusiųjų švietimo agentūra,

                                                      —

                                                      Valstybės nuosavybės valdymo agentūra,

                                                      —

                                                      Vidaus vandenų agentūra,

                                                      —

                                                      Kroatijos aplinkos agentūra,

                                                      —

                                                      Asmens duomenų apsaugos agentūra,

                                                      —

                                                      Kroatijos konkurencijos agentūra,

                                                      —

                                                      Mokslo ir aukštojo mokslo agentūra,

                                                      —

                                                      Valstybinė indėlių draudimo ir bankų sanavimo agentūra,

                                                      —

                                                      Finansų agentūra,

                                                      —

                                                      Kroatijos maisto agentūra,

                                                      —

                                                      Kroatijos smulkiojo verslo agentūra,

                                                      —

                                                      Kroatijos finansinių paslaugų priežiūros agentūra,

                                                      —

                                                      Kroatijos privalomųjų naftos atsargų agentūra,

                                                      —

                                                      Kroatijos pašto ir elektroninių ryšių agentūra,

                                                      —

                                                      Kroatijos akreditavimo agentūra,

                                                      —

                                                      Kroatijos energetikos reguliavimo agentūra,

                                                      —

                                                      Kroatijos naujienų agentūra,

                                                      —

                                                      Kroatijos žemės ūkio agentūra,

                                                      —

                                                      Centrinė finansavimo ir sutarčių sudarymo agentūra.“;

                              c)

                              IX A priede po Prancūzijai skirto įrašo įterpiama:

                                          „—

                                          Kroatijoje „Sudski registar trgovačkih društava u Republici Hrvatskoj“ arba „Obrtni registar Republike Hrvatske“;“;

                              d)

                              IX B priede po Prancūzijai skirto įrašo įterpiama:

                                          „—

                                          Kroatijoje „Sudski registar trgovačkih društava u Republici Hrvatskoj“ arba „Obrtni registar Republike Hrvatske“;“;

                              e)

                              IX C priede po Prancūzijai skirto įrašo įterpiama:

                                          „—

                                          Kroatijoje „Sudski registar trgovačkih društava u Republici Hrvatskoj“ arba „Obrtni registar Republike Hrvatske“;“.

                  3.

                  Direktyvos 2009/81/EB VII priedas iš dalies keičiamas taip:

                              a)

                              A dalyje po Prancūzijai skirto įrašo įterpiama:

                                          „—

                                          Kroatijoje – „Sudski registar trgovačkih društava u Republici Hrvatskoj“ arba „Obrtni registar Republike Hrvatske“,“;

                              b)

                              B dalyje po Prancūzijai skirto įrašo įterpiama:

                                          „—

                                          Kroatijoje – „Sudski registar trgovačkih društava u Republici Hrvatskoj“ arba „Obrtni registar Republike Hrvatske“,“;

                              c)

                              C dalyje po Prancūzijai skirto įrašo įterpiama:

                                          „—

                                          Kroatijoje – „Sudski registar trgovačkih društava u Republici Hrvatskoj“ arba „Obrtni registar Republike Hrvatske“,“.


title: 1974 m. gruodžio 19 d. Tarybos direktyva dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su butelių, naudojamų kaip matavimo talpos, suderinimo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31975L0107

Oficialusis leidinys L 042 , 15/02/1975 p. 0014 - 0020 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 15 tomas 1 p. 0214  specialusis leidimas graikų k.: skyrius 13 tomas 3 p. 0045  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 15 tomas 1 p. 0214  specialusis leidimas ispanų kalba: skyrius 13 tomas 4 p. 0067  specialusis leidimas portugalų kalba skyrius 13 tomas 4 p. 0067

		Tarybos direktyva1974 m. gruodžio 19 d.dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su butelių, naudojamų kaip matavimo talpos, suderinimo(75/107/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 100 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [1],atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [2],kadangi skirtingose valstybėse narėse butelių, naudojamų kaip matavimo talpos, gamybą ir išbandymą reglamentuoja privalomosios taisyklės, kurios įvairiose valstybėse narėse skiriasi ir todėl trukdo prekiauti tokios rūšies buteliais; kadangi dėl to būtina suderinti tokias nuostatas;kadangi buteliai, naudojami kaip matavimo talpos, privalo turėti tam tikrų metrologinių savybių, ir dėl to būtina nurodyti jų vardinių tūrių leidžiamosios paklaidos ribas ir apibrėžti pamatinį metodą tokioms paklaidoms įvertinti;kadangi kaip numatyta direktyvoje yra svarbu, kad ant butelių, naudojamų kaip matavimo talpos, turėtų būti ne tik duomenys apie jų vardinius tūrius, bet ir informacija, kurios reikia juos pripildant,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisŠi direktyva yra taikoma indams, paprastai vadinamiems buteliais, pagamintiems iš stiklo arba bet kurios kitos medžiagos, kuri yra tokia pat standi ir patvari bei gali garantuoti tokias pat metrologines savybes. Tokie indai yra:1) uždaromi arba gali būti uždaromi ir yra skirti skysčiams laikyti, vežti ar pristatyti;2) vardinio tūrio nuo 0,05 litro iki penkių litrų imtinai;3) turi tokias metrologines charakteristikas (konstrukcijos charakteristikas bei vienodą gamybą), kad jas galima naudoti kaip matavimo talpas, t. y. jas pripildant iki nustatyto aukščio arba užpildant nustatytą jų ribinio tūrio dalį, pakankamai tiksliai išmatuojamas jų turinio tūris.Šie indai vadinami butelinėmis matavimo talpomis.2 straipsnisTiktai šios direktyvos reikalavimus atitinkančios butelinės matavimo talpos gali būti pažymimos I priedo 5 straipsnio trečiojoje pastraipoje nurodytu EEB ženklu.Joms taikoma metrologinė kontrolė, kurios sąlygos nurodytos prieduose.3 straipsnisValstybės narės negali atsisakyti, uždrausti arba apriboti prekybą bei naudojimą butelinių matavimo talpų, kurios atitinka šioje direktyvoje nustatytus reikalavimus ir bandymų nuostatas, dėl priežasčių, susijusių su jų tūriu, jų tūrio įvertinimu arba metodais, kuriais tai buvo patikrinta.4 straipsnis1. Valstybės narės per 18 mėnesių nuo pranešimo apie šią direktyvą priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kad įgyvendintų šią direktyvą, ir nedelsdamos apie tai praneša Komisijai.2. Valstybės narės užtikrina, kad šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstai būtų pateikti Komisijai.5 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1974 m. gruodžio 19 d.Tarybos varduPirmininkasJ. P. Fourcade[1] OL C 56, 1972 6 2, p. 35.[2] OL C 123, 1972 11 27, p. 7.--------------------------------------------------I PRIEDAS1. Butelinės matavimo talpos apibūdinamos tokiais tūriais, kurie visada nustatomi esant 20 °C temperatūrai:1.1. Vardinis tūris Vn yra ant butelio nurodomas skysčio tūris; tai tūris skysčio, telpančio butelyje, kai jis pripildomas nepažeidžiant naudojimo sąlygų.1.2. Ribinis butelio tūris yra tūris skysčio, esančio butelyje, kai jis pripildomas iki krašto.1.3. Faktinis butelio tūris yra tūris skysčio, esančio butelyje, kai jis tiksliai pripildomas pagal teorines, vardinio tūrio apibrėžimui taikomas, sąlygas.2. Yra du butelinių matavimo talpų pripildymo būdai:1) iki pastovaus užpildymo lygio;2) iki pastovios tuščios erdvės.Atstumas tarp vardinį tūrį atitinkančio teorinio pripildymo lygio ir butelio krašto bei skirtumas tarp ribinio tūrio ir vardinio tūrio, vadinamas plėtimosi tūriu arba tuštuma, turi būti apytikriai pastovus visiems to paties tipo buteliams, tai yra visiems pagal tą patį projektą pagamintiems buteliams.3. Siekiant, kad, atsižvelgiant į įprastą pripildymo neapibrėžtį, butelinėmis matavimo talpomis būtų galima pakankamai tiksliai išmatuoti jų turinio tūrį, t. y. tokiu tikslumu, kurio reikalaujama fasuotoms prekėms skirtose direktyvose, butelinės matavimo talpos tūrio leidžiamoji (teigiama arba neigiama) paklaida, t. y. (teigiamas arba neigiamas) didžiausias leidžiamasis skirtumas tarp faktinio tūrio ir vardinio tūrio Vn, esant 20 °C temperatūrai ir II priede nustatytomis kontrolės sąlygomis, turi atitikti nurodytą šioje lentelėje:Vardinis tūris Vn mililitrais | Leidžiamosios paklaidos ribos |% Vn atžvilgiu | Mililitrais |nuo 50 iki 100 | – | 3 |nuo 100 iki 200 | 3 | – |nuo 200 iki 300 | – | 6 |nuo 300 iki 500 | 2 | – |nuo 500 iki 1000 | – | 10 |nuo 1000 iki 5000 | 1 | – |Ribinio tūrio leidžiamosios paklaidos riba yra tokia pati kaip ir atitinkamo vardinio tūrio leidžiamosios paklaidos riba.Draudžiama sistemingai taikyti leistiną nuokrypį.4. Praktiškai faktinis butelinės matavimo talpos tūris tikrinamas matuojant 20 °C temperatūros vandens kiekį, kuris pripildo butelį iki lygio, teoriškai atitinkančio vardinį butelio tūrį. Tą taip pat galima atlikti taikant netiesioginius lygiaverčio tikslumo metodus.5. Kiekvienas butelinių matavimo talpų gamintojas kompetentingai institucijai pateikia patvirtinti žymą, pagal kurią jis gali būti atpažįstamas.Davusi sutikimą, ši institucija per mėnesį apie tai praneša kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms bei Komisijai.Gamintojas pažymi butelį simboliu ∍ (atvirkštinė epsilon) ir tuo patvirtina, kad butelis atitinka 1971 m. liepos 26 d. Tarybos direktyvos 71/316/EEB [1] dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su bendromis matavimo priemonių ir metrologinės kontrolės metodų nuostatomis, suderinimo 6 straipsnį su paskutiniais pakeitimais, padarytais Aktu [2] dėl stojimo sąlygų ir Sutarčių pritaikomųjų pataisų, šios direktyvos ir jos priedų reikalavimus. Tačiau nereikalaujama nurodyti minėtos direktyvos I priedo 6 skirsnio 3 dalyje numatytų duomenų: datos, kilmės ir identifikavimo kodo.Šis ženklas turi būti mažiausiai 3 mm aukščio.6. Valstybių narių kompetentingos institucijos patikrina butelinių matavimo talpų atitikimą šios direktyvos nuostatoms atrankinės imties būdu gamybos vietoje arba, jeigu tai nėra įmanoma, Bendrijoje įsisteigusio importuotojo arba jo atstovo buvimo vietoje.Šis statistinis atrankinės imties patikrinimas atliekamas pagal galiojančius kokybės pripažinimo kontrolės metodus. Jo efektyvumas yra panašus į II priede nurodyto pamatinio metodo efektyvumą.7. Ši direktyva netrukdo atlikti patikrinimų, kuriuos, vykstant prekybai, gali atlikti valstybių narių kompetentingos institucijos.8. Ant butelinių matavimo talpų turi būti tokie neištrinami, lengvai įskaitomi ir aiškiai matomi duomenys:8.1. Ant jo šono, ant dugno krašto arba ant dugno:8.1.1. Vardinis tūris, išreikštas litrais, centilitrais ar mililitrais mažiausiai 6 mm aukščio skaitmenimis, jeigu vardinis tūris yra didesnis negu 100 cl, 4 mm aukščio – jeigu jis 100 cl ir mažesnis, išskyrus 20 cl, ir 3 mm aukščio – jeigu jis nėra didesnis negu 20 cl, šalia nurodant vartojamo matavimo vieneto simbolį arba, jeigu reikia, vieneto pavadinimą pagal 1971 m. spalio 18 d. Tarybos direktyvos 71/354/EEB [3] dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su matavimo vienetais, suderinimo nuostatas, su pakeitimais, padarytais Aktu dėl stojimo sąlygų ir Sutarčių pritaikomųjų nuostatų.8.1.2. 5 skirsnio pirmojoje dalyje nurodyta gamintojo atpažinimo žyma.8.1.3. 5 skirsnio pirmojoje dalyje nurodyta žyma.8.2. Ant dugno arba ant dugno krašto, taip, kad būtų išvengta painiavos su pirmiau minėtu parametru, tokio paties aukščio skaitmenimis, kaip ir tie, kurie išreiškia atitinkamą vardinį tūrį, atsižvelgiant į buteliui taikomo pripildymo metodą arba metodus nurodoma:8.2.1. Ribinis tūris, išreikštas centilitrais ir be simbolio cl.8.2.2. Ir (arba) atstumas nuo krašto iki pripildymo lygio, atitinkančio vardinį tūrį, išreikštas milimetrais, šalia nurodant simbolį mm.Kiti duomenys gali būti nurodomi ant butelio, jeigu jie nesukelia painiavos su privalomais duomenimis.[1] OL L 202, 1971 9 6, p. 1.[2] OL L 73, 1972 3 27, p. 14.[3] OL L 243, 1971 10 29, p. 29.--------------------------------------------------II PRIEDASŠis priedas nustato butelinių matavimo talpų atitikimo direktyvos 2 straipsnio ir I priedo 6 skirsnio reikalavimų statistinio tikrinimo tvarką.1. IMČIŲ ATRANKOS METODASTokios pačios konstrukcijos ir to paties gamintojo butelinių matavimo talpų pavyzdžiai atrankinei imčiai yra imami iš serijos, kuri iš principo atitinka valandos produkciją.Jeigu atrankinės imties iš serijos, atitinkančios valandos produkciją, patikrinimo rezultatas nėra patenkinamas, atliekamas antras tyrimas arba su kita tos pačios serijos, atitinkančios ilgesnį gamybos laikotarpį, imtimi, arba, remiantis gamintojo vidinės kontrolės įrašų duomenimis, jei gamybos kontrolės sistemą pripažįsta valstybių narių kompetentingos institucijos.Imties dydis, t. y. butelinių matavimo talpų skaičius yra 35 arba 40, atsižvelgiant į tai, kurį iš dviejų rezultatų įvertinimo metodų, išsamiai išdėstytų 3 skirsnyje, pasirenka valstybė narė.2. IMTĮ SUDARANČIŲ BUTELINIŲ MATAVIMO TALPŲ TŪRIŲ MATAVIMASButelinės matavimo talpos sveriamos tuščios.Buteliai pripildomi žinomo tankio 20 °C temperatūros vandens iki lygio, kuris atitinka pasirinktą patikrinimo metodą.Tada jie sveriami pripildyti.Tikrinama naudojant įteisintą matuoklį, kuris yra tinkamas reikiamiems veiksmams atlikti.Tūrio matavimo neapibrėžtis turi būti ne didesnė kaip vardinio tūrio leistino nuokrypio penktadalis.3. REZULTATŲ APDOROJIMAS3.1. Vidutinio kvadratinio nuokrypio metodasImtį sudaro 35 matavimo buteliai.3.1.1. Skaičiuojama taip (žr. 3.1.4.):3.1.1.1. Imties butelių išmatuotų tūrių xi vidurkisx-3.1.1.2. Butelių serijos išmatuotų tūrių xi vidutinis kvadratinis nuokrypis s.3.1.2. Skaičiuojama taip:3.1.2.1. Viršutinė riba Ts: rodomo tūrio (žr. I priedo 8 skirsnį) ir šį tūrį atitinkančio leistino nuokrypio ribos suma.3.1.2.2. Apatinė riba Ti: rodomo tūrio (žr. I priedo 8 skirsnį) ir šį tūrį atitinkančio leistino nuokrypio ribos skirtumas.3.1.3. Pripažinimo kriterijai:x- ir s vertės atitinka visas tris nelygybes:x+ k · s ≤ Tsx− k · s ≥ Tss ≤ FTs − Tikur | k = 1,57, |o | F = 0,266 |3.1.4. x- ir vidutinio kvadratinio nuokrypio skaičiavimas.Skaičiuojama taip:- x = Σxi- x=Σxi35- Σxi2- ΣxΣx35- SC = ∑x−135Σxi2- v =SC34s =v3.2. Vidutinio poimčių intervalo metodasImtį sudaro 40 matavimo butelių.3.2.1. Skaičiuojama taip (žr. 3.2.4.):3.2.1.1. Imties butelių išmatuotų tūrių xi vidurkisx-.3.2.1.2. Imties butelių išmatuotų tūrių xi vidutinis poimčių intervalasR-.3.2.2. Skaičiuojama taip:3.2.2.1. Viršutinė riba Ts: rodomo tūrio (žr. I priedo 8 skirsnį) ir šį tūrį atitinkančio leistino nuokrypio ribos suma,3.2.2.2. Apatinė riba Ti:rodomo tūrio (žr. I priedo 8 skirsnį) ir šį tūrį atitinkančios leidžiamosios paklaidos ribos skirtumas.3.2.3. Pripažinimo kriterijus:xR- vertės tenkina visas tris nelygybes:≤ Ts≥ TiR≤ F′Ts- Tikur k' = 0,668,o F' = 0,6283.2.4. xR- skaičiavimas.3.2.4.1. x-, skaičiuojama taip:- Σxi- x=Σxi403.2.4.2. R-:Imtis dalijama chronologine atrankos tvarka į aštuonis poimčius, kurių kiekviename yra penki matavimo buteliai.Skaičiuojama taip:- kiekvieno poimčio intervalas, t. y. poimčio 5 butelių tūrio matavimo rezultatų didžiausiosios ir mažiausiosios verčių skirtumas; tokiu būdu gaunami aštuoni poimčių intervalai: R1; R2;……..R8- aštuonių poimčių intervalų suma:ΣR= R+ R+… + R8RR=Σ Ri8--------------------------------------------------


title: 1968 m. sausio 23 d. Tarybos direktyva dėl valstybių narių įstatymų dėl žaliavinės medienos klasifikavimo suderinimo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31968L0089

Oficialusis leidinys L 032 , 06/02/1968 p. 0012 - 0015 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 13 tomas 1 p. 0103  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 13 tomas 1 p. 0103  specialusis leidimas danų kalba: serija I skyrius 1968(I) p. 0006  specialusis leidimas anglų kalba: serija I skyrius 1968(I) p. 0006  specialusis leidimas graikų k.: skyrius 03 tomas 3 p. 0013  specialusis leidimas ispanų kalba: skyrius 03 tomas 2 p. 0078  specialusis leidimas portugalų kalba skyrius 03 tomas 2 p. 0078

		Tarybos direktyva1968 m. sausio 23 d.dėl valstybių narių įstatymų dėl žaliavinės medienos klasifikavimo suderinimo(68/89/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 100 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [1],atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [2],kadangi, sukūrus bendrąją rinką, išsiplėtė Bendrijos vidaus prekyba žaliavine mediena, kurios parduodama po keletą milijonų kubinių metrų per metus;kadangi skirtingose valstybėse narėse yra naudojamos įvairios žaliavinės medienos matavimo ir klasifikavimo sistemos, o šie skirtumai daro tiesioginį poveikį bendrosios rinkos veikimui;kadangi šios srities įstatymų suderinimas, kurio pageidavo 1969 m. Briuselio miškų ūkio konferencijos dalyviai, turėtų ne tik palengvinti Bendrijos vidaus prekybą, bet ir sudaryti sąlygas rinkti ir lyginti statistinius duomenis apie Bendrijos žaliavinės medienos gamybą, prekybą, vartojimą ir kainas;kadangi šiuos tikslus galima pasiekti, jei valstybės narės nutrauks visas iš kitų valstybių narių atgabentos žaliavinės medienos privalomo klasifikavimo procedūras ir įteisins visoje Bendrijoje vienodą matavimo ir klasifikavimo sistemą;kadangi Bendrijos rinkoje neturi būti prekiaujama žaliavine mediena, kuri yra paženklinta žyma "EEB klasifikacijos", jei ji neatitinka kurios nors iš nustatytų klasifikacijų;kadangi ne vėliau kaip po dvejų metų nuo pranešimo apie šią direktyvą turėtų nebelikti jokių dėl klasifikavimo susidarančių Bendrijos vidaus prekybos žaliavine mediena kliūčių,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisŠi direktyva taikoma žaliavinei medienai, kuri yra parduodama Bendrijoje kaip "EEB klasifikacijos" žaliavinė mediena.2 straipsnis"Žaliavinė mediena" – tai nukirsta ir nugenėta mediena be viršūnių, nužievinta arba nenužievinta, supjaustyta skersai arba perskelta.3 straipsnis1. Valstybės narės nustato, kad rinkai tiekiama žaliavinė mediena nebūtų apibūdinama kaip "EEB klasifikacijos", jei ji nėra suklasifikuota ir prireikus paženklinta pagal šios direktyvos priede išdėstytus reikalavimus.2. Valstybės narės imasi priemonių, kad priede nurodyto klasifikavimo žyma būtų suteikiama tik pagal priedo reikalavimus suklasifikuotai žaliavinei medienai.3. Valstybės narės imasi būtinų priemonių, kad būtų laikomasi nuostatų, kurias jos priėmė vadovaudamosi šio straipsnio 1 ir 2 dalimis.4 straipsnisValstybė narė gali reikalauti nustatyti, kad parduodant dalį arba visą žaliavinės medienos produkciją rinkai šioje direktyvoje nurodyto klasifikavimo reikalavimai būtų privalomi.5 straipsnisŠioje direktyvoje numatyti klasifikavimo pagal matmenis arba kokybę reikalavimai nedraudžia pardavimui rinkoje nustatyti žaliavinės medienos poklasių. Vis dėlto nustatytieji poklasiai neturi sudaryti kliūčių Bendrijos vidaus prekybai.6 straipsnisValstybės narės panaikina visas nuostatas, reikalaujančias klasifikuoti žaliavinę medieną iš kitos valstybės narės.7 straipsnisValstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję per dvejus metus nuo pranešimo apie šią direktyvą, ją įgyvendina, ir apie tai nedelsdamos praneša Komisijai.8 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1968 m. sausio 23 d.Tarybos varduPirmininkasM. Couve de Murville[1] OL 156, 1967 7 15, p. 59.[2] OL 17, 1967 1 28, p. 282/67.--------------------------------------------------PRIEDAS1. MATAVIMAS1.1 Bendrosios nuostatos1.1.1 Matuojamas tūris (kietmetriais ar erdvmetriais) arba masė.1.1.2 Matavimams taikoma tiktai metrinė sistema.1.1.3 Matavimo priemonės oficialiai tikrinamos ir tinkamai laikomos.1.2 Ilga mediena1.2.1 Žaliavinė mediena, kurios tūris paprastai išreiškiamas kietmetriais, yra vadinama ilga mediena.1.2.2 Ilgai medienai matuoti paprastai taikomas vienetinis metodas. Nestandartinės formos ilga mediena matuojama sekcijomis.1.2.3 Medienos vienetų tūris nustatomas išmatavus medienos ilgį ir skersmenį su žieve arba be jos.Tūriui apskaičiuoti naudojamos įprastos tūrio lentelės, duomenys pateikiami bent jau dviejų dešimtųjų tikslumu.1.2.4 Skersmens duomenys suapvalinami iki mažesnio centimetro. Kai matuojamas medienos skersmuo su žieve, duomenys atitinkamai sumažinami. Nurodoma, kiek duomenys buvo sumažinti.1.2.5 Kai matuojama iki 19 cm, įskaitant ir 19 cm storio, mediena, jos skersmuo be žievės nustatomas miškininkystės žerglėmis išmatavus nukirstą kamieną (horizontalus skersmuo). Tačiau matuojant 20 cm be žievės ir didesnio skersmens medieną, skersmuo be žievės nustatomas dviem kryžminiais vienas kitam statmenais matavimais (matuojamas kuo toliau vienas nuo kito didžiausias ir mažiausias skersmuo). Jei vieta, kurią reikia išmatuoti yra šalia menturės arba kitoje netaisyklingos formos kamieno vietoje, skersmuo nustatomas išvedant vidurkį matmenų, gautų išmatavus iš abiejų pusių vienodu atstumu nuo matuotinos vietos.1.2.6 Ilgio matavimo rezultatai suapvalinami iki mažesnio decimetro. Ilgos medienos, kurios vidutinis skersmuo be žievės yra 20 cm arba mažesnis, ilgis gali būti suapvalintas iki mažesnio metro.Jei medienoje yra pakirta, ilgis matuojamas nuo pakirtos vidurio.1.3 Trumpa mediena1.3.1 Žaliavinė mediena, kurios tūris paprastai išreiškiamas erdvmetriais, vadinama trumpa mediena.1.3.2 Matuojant trumpą medieną taikoma ne mažesnė kaip 3 % užlaida aukščio matavimams.2. KLASIFIKAVIMAS2.1 Bendrosios nuostatos2.1.1 Žaliavinė mediena gali būti klasifikuojama:i) pagal rūšį ir bendrąjį pavadinimą;ii) pagal matmenis;iii) pagal kokybę.2.2 Klasifikavimas pagal matmenis2.2.1 Klasifikuojant medieną pagal skersmenį ir ilgį, taikomi 1.2.4, 1.2.5 ir 1.2.6 papunkčiai.2.2.2 Nepriklausomai nuo ilgio, pagal matmenis atsižvelgiant į medienos vidurio skersmenį be žievės, mediena skirstoma į tokias klases:Klasė | Skersmuo |L 0 | ne didesnis kaip 10 cm |L 1 a | 10–14 cm |L 1 b | 15–19 cm |L 2 a | 20–24 cm |L 2 b | 25–29 cm |L 3 a | 30–34 cm |L 3 b | 35–39 cm |L 4 | 40–49 cm |L 5 | 50–59 cm |L 6 | 60 cm ir didesnis |2.2.3 Taikant tą pačią gradaciją, galima nustatyti ir kitas, už 6 klasę didesnes klases. Skirstymo į a ir b poklasius galima atsisakyti arba jį taikyti visoms klasėms.2.2.4 Ilga mediena klasifikuojama pagal jos mažiausią ilgį ir plongalio mažiausią skersmenį be žievės į šias klases:Klasė | Minimalus ilgis | Minimalus plongalio skersmuo |H 1 | 8 m | 10 cm |H 2 | 10 m | 12 cm |H 3 | 14 m | 14 cm |H 4 | 16 m | 17 cm |H 5 | 18 m | 22 cm |H 6 | 18 m | 30 cm |Atsižvelgiant į 1.2.3 papunkčio nuostatas, plongalio skersmuo matuojamas tik vieną kartą.2.2.5 Įprastų grupių skirtingų tipų ilga mediena (stulpai, poliai ir kt.), matuojant skersmenį su žieve 1 cm atstumu nuo storgalio, skirstoma į tokias klases:Klasė | Skersmuo |P 1 | ne didesnis kaip 6 cm |P 2 | 7–13 cm |P 3 | 14 cm ir didesnis |2.2.6 Trumpa mediena pagal storgalio skersmenį be žievės skirstoma į šias klases:Klasė | |S 1 | 3–6 cm skersmens apvalieji rąstai (plonrąsčiai) |S 2 | 7–13 cm skersmens apvalieji rąstai (rąstai) |S 3 | 14 cm ir didesnio skersmens apvalieji rąstai ir ketvirtrąsčiai (dideli rąstai ir ketvirtrąsčiai) |Kai trumpa mediena yra nužievinama, pirmiau išvardyti skersmenys sumažinami 1 centimetru.2.3 Klasifikavimas pagal kokybę2.3.1 Klasifikuojant pagal kokybę, atsižvelgiama į šiuos kriterijus:- kreivumą: kreivumas matuojamas bendrą įlinkį, išreikštą centimetrais suapvalintais iki artimesnio sveiko centimetro, padalinant iš atstumo tarp tolimiausių išlinkimo taškų, išreikšto metrais vienos dešimtosios tikslumu.Kreivumas išreiškiamas cm/m,- įvijumą: šio defekto dydis matuojamas 1 m ilgyje nustatant atstumą, išreikštą centimetrais, suapvalintais iki artimiausio sveiko centimetro, tarp medienos pluošto krypties ir tiesės, lygiagrečios medienos ašiai.Įvijumo matmenys nurodomi cm/m,- nuolaibį: nuolaibis matuojamas padalijant skirtumą tarp ilgos medienos skersmenų, išmatuotų 1 m atstumu nuo galų ir išreikšto centimetrais, suapvalintais iki mažesnio sveiko centimetro, iš juos skiriančio atstumo, išreikšto metrais vienos dešimtosios tikslumu.Nuolaibis išreiškiamas cm/m vienos dešimtosios tikslumu,- atvirąsias šakas, sveikąsias (šviesiąsias) šakas, pūvančiąsias (tamsiąsias) šakas.Matuojamas mažiausias šakų skersmuo ir išreiškiamas milimetrais,- apaugusias šakas, gumbus,- šerdies poslinkį,- reaktingąją medieną: lapuočių temptąją medieną, spygliuočių suspaustąją medieną (arba ruduosius dryžius),- paviršiaus nelygumą,- žiedinius plyšius, spindulinius plyšius, vertimo plyšius, šalčio plyšius,- sausuolių medieną ir dėl džiovinimo (laikymo) atsiradusius defektus – plyšius,- nusispalvinimą,- kitus defektus, atsiradusius dėl kenksmingų organizmų poveikio.2.3.2 Kai klasifikuojama pagal kokybę, žaliavinė mediena taip skirstoma į kokybės klases:A klasė/EEB: | sveikoji aukščiausios kokybės mediena neturinti defektų arba turinti nedidelius defektus, kurie neriboja jos naudojimo. |B klasė/EEB: | standartinės kokybės mediena, įskaitant sausuolių medieną, turinti vieną ar kelis iš šių defektų: nežymų kreivumą, nedidelį įvijumą, ir nuolaibį, tačiau be didelių šakų, tik su smulkiomis ar vidutinio dydžio sveikomis šakomis, turinti šiek tiek smulkių pūvančiųjų šakų, nežymų šerdies poslinkį, keletą paviršiaus nelygumų arba kitų atskirų defektų, kuriuos kompensuoja bendra gera kokybė. |C klasė/EEB: | mediena, kurios dėl jos defektų negalima priskirti nei A/EEB nei B/EEB klasėms, tačiau kuri yra tokios kokybės, kuri leidžia ją naudoti pramonėje. |2.3.3 Ant A/EEB ir C/EEB kokybės klasėms priskiriamos ilgos medienos turi būti neištrinamais spaudmenimis pažymėta jos klasė. Ant B/EEB klasei priskiriamos ilgos medienos nurodyti klasę nebūtina.--------------------------------------------------


title: 2011 m. kovo 8 d. Komisijos direktyva 2011/34/ES, kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 91/414/EEB, kad būtų įtraukta veiklioji medžiaga flurochloridonas, ir iš dalies keičiamas Komisijos sprendimas 2008/934/EB  Tekstas svarbus EEE

text:
9.3.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 62/27

         KOMISIJOS DIREKTYVA 2011/34/ES
   2011 m. kovo 8 d.
   kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 91/414/EEB, kad būtų įtraukta veiklioji medžiaga flurochloridonas, ir iš dalies keičiamas Komisijos sprendimas 2008/934/EB
   (Tekstas svarbus EEE)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 1991 m. liepos 15 d. Tarybos direktyvą 91/414/EEB dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką (1), ypač į jos 6 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Komisijos reglamentuose (EB) Nr. 451/2000 (2) ir (EB) Nr. 1490/2002 (3) nustatytos išsamios Direktyvos 91/414/EEB 8 straipsnio 2 dalyje nurodytos darbo programos trečiojo etapo įgyvendinimo taisyklės ir nustatytas veikliųjų medžiagų, kurias reikia įvertinti, kad būtų galima jas įtraukti į Direktyvos 91/414/EEB I priedą, sąrašas. Tame sąraše yra flurochloridonas.

               (2)

               Pagal Reglamento (EB) Nr. 1490/2002 11e straipsnį pranešėjas per du mėnesius nuo vertinimo ataskaitos projekto gavimo atsisakė siūlymo įtraukti tą veikliąją medžiagą į Direktyvos 91/414/EEB I priedą. Todėl 2008 m. gruodžio 5 d. buvo priimtas Komisijos sprendimas 2008/934/EB dėl tam tikrų veikliųjų medžiagų neįtraukimo į Tarybos direktyvos 91/414/EEB I priedą ir augalų apsaugos produktų, kuriuose yra tų medžiagų, registracijos panaikinimo (4), kuriuo flurochloridonas neįtrauktas į minėtą priedą.

               (3)

               Pirminis pranešėjas (toliau – pareiškėjas), vadovaudamasis Direktyvos 91/414/EEB 6 straipsnio 2 dalimi, pateikė naują paraišką prašydamas taikyti skubos tvarką, nustatytą 2008 m. sausio 17 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 33/2008, nustatančio išsamias Tarybos direktyvos 91/414/EEB nuostatų taikymo taisykles, susijusias su veikliųjų medžiagų, įtrauktų į šios direktyvos 8 straipsnio 2 dalyje nurodytą darbų programą, bet neįtrauktų į jos I priedą, vertinimo įprasta ir skubos tvarka (5), 14–19 straipsniuose.

               (4)

               Paraiška pateikta Ispanijai, kuri Reglamentu (EB) Nr. 1490/2002 paskirta ataskaitą rengiančia valstybe nare. Nustatytų skubos tvarkos terminų buvo laikytasi. Veikliosios medžiagos specifikacija ir nurodytos paskirtys yra tokios pat, kaip ir Sprendime 2008/934/EB. Paraiška taip pat atitinka kitus Reglamento (EB) Nr. 33/2008 15 straipsnyje nustatytus turinio ir tvarkos reikalavimus.

               (5)

               Ispanija įvertino pareiškėjo pateiktus papildomus duomenis ir parengė papildomą ataskaitą. 2009 m. lapkričio 3 d. ji šią ataskaitą pateikė Europos maisto saugos tarnybai (toliau – Tarnyba) ir Komisijai. Tarnyba perdavė papildomą ataskaitą kitoms valstybėms narėms ir pareiškėjui, kad jie pateiktų pastabų, o gautas pastabas persiuntė Komisijai. Vadovaudamasi Reglamento (EB) Nr. 33/2008 20 straipsnio 1 dalimi ir Komisijos prašymu, 2010 m. spalio 14 d. Tarnyba Komisijai pateikė savo išvadas dėl flurochloridono (6). Vertinimo ataskaitos projektą, papildomą ataskaitą ir Tarnybos išvadas valstybės narės ir Komisija persvarstė Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniame komitete ir 2011 m. vasario 4 d. pateikė kaip Komisijos flurochloridono peržiūros ataskaitą.

               (6)

               Po įvairių tyrimų nustatyta, kad augalų apsaugos produktai, kurių sudėtyje yra flurochloridono, gali būti laikomi iš esmės atitinkančiais Direktyvos 91/414/EEB 5 straipsnio 1 dalies a ir b punktų reikalavimus, visų pirma dėl naudojimo atvejų, kurie buvo išnagrinėti ir išsamiai pateikti Komisijos peržiūros ataskaitoje. Todėl flurochloridoną tikslinga įtraukti į I priedą, siekiant užtikrinti, kad augalų apsaugos produktai, kurių sudėtyje yra šios veikliosios medžiagos, visose valstybėse narėse būtų registruojami vadovaujantis tos direktyvos nuostatomis.

               (7)

               Nepažeidžiant šios išvados, reikėtų gauti papildomos informacijos tam tikrais konkrečiais klausimais. Direktyvos 91/414/EEB 6 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad medžiagos įtraukimas į I priedą gali priklausyti nuo tam tikrų sąlygų. Todėl tikslinga reikalauti, kad pranešėjas pateiktų papildomos informacijos, kuria būtų patvirtinama: kitų nei toluenas priemaišų svarba, ekotoksikologinių tyrimų medžiagos atitiktis techninėms specifikacijoms, požeminio vandens metabolito R42819 (7) svarba ir galimos endokrininę sistemą pažeidžiančios flurochloridono savybės.

               (8)

               Prieš įtraukiant veikliąją medžiagą į I priedą, turėtų būti skiriamas tinkamas laikotarpis, per kurį valstybės narės ir suinteresuotosios šalys galėtų pasirengti laikytis dėl veikliosios medžiagos įtraukimo atsiradusių naujų reikalavimų.

               (9)

               Nepažeidžiant Direktyvoje 91/414/EEB apibrėžtų pareigų, įtraukus veikliąją medžiagą į I priedą, valstybėms narėms turėtų būti suteiktas šešių mėnesių laikotarpis nuo tos medžiagos įtraukimo, per kurį jos patikslintų galiojančią augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra flurochloridono, registraciją, siekdamos įsitikinti, kad laikomasi Direktyvoje 91/414/EEB, ypač jos 13 straipsnyje nustatytų reikalavimų ir I priede išdėstytų atitinkamų sąlygų. Valstybės narės atitinkamai turėtų iš dalies keisti, pakeisti arba panaikinti galiojančią registraciją pagal Direktyvos 91/414/EEB nuostatas. Nukrypstant nuo pirmiau minėto galutinio termino, reikėtų suteikti ilgesnį laikotarpį, per kurį pagal Direktyvoje 91/414/EEB nustatytus vienodus principus būtų pateikiamas ir vertinamas III priede nurodytas visas kiekvieno augalų apsaugos produkto kiekvienos numatytos paskirties dokumentų rinkinys.

               (10)

               Ankstesnė patirtis, įgyta į Direktyvos 91/414/EEB I priedą įtraukiant veikliąsias medžiagas, įvertintas remiantis 1992 m. gruodžio 11 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 3600/92, nustatančio išsamias darbų programos, minėtos Tarybos direktyvos 91/414/EEB dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką 8 straipsnio 2 dalyje, pirmojo etapo įgyvendinimo taisykles (8), nuostatomis, rodo, kad gali kilti sunkumų išaiškinant galiojančios registracijos turėtojų pareigas, susijusias su galimybe naudotis duomenimis. Todėl, siekiant išvengti tolesnių sunkumų, būtina aiškiau apibrėžti valstybių narių pareigas, visų pirma pareigą patikrinti, ar registracijos turėtojas gali naudotis tos direktyvos II priedo reikalavimus atitinkančiu dokumentų rinkiniu. Tačiau, aiškiau apibrėžus esamas pareigas valstybėms narėms arba registracijos turėtojams, naujų įsipareigojimų, palyginti su iki šiol priimtomis I priedą iš dalies keičiančiomis direktyvomis, neatsirastų.

               (11)

               Todėl Direktyva 91/414/EEB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista.

               (12)

               Sprendimu 2008/934/EB flurochloridonas neįtrauktas į I priedą ir augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra tos medžiagos, registracija panaikinama iki 2011 m. gruodžio 31 d. Būtina išbraukti eilutę apie flurochloridoną to sprendimo priede.

               (13)

               Todėl Sprendimas 2008/934/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas.

               (14)

               Šioje direktyvoje nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:
   1 straipsnis
   Direktyvos 91/414/EEB I priedas iš dalies keičiamas pagal šios direktyvos priedą.
   2 straipsnis
   Sprendimo 2008/934/EB priedo eilutė apie flurochloridoną išbraukiama.
   3 straipsnis
   Valstybės narės ne vėliau kaip iki 2011 m. lapkričio 30 d. priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą bei tų nuostatų ir šios direktyvos atitikties lentelę.
   Tas nuostatas jos taiko nuo 2011 m. gruodžio 1 d.
   Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.
   4 straipsnis
   1.   Vadovaudamosi Direktyva 91/414/EEB valstybės narės, jei būtina, iki 2011 m. lapkričio 30 d. iš dalies keičia arba panaikina galiojančią augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra veikliosios medžiagos flurochloridono, registraciją.
   Iki tos dienos jos turi patikrinti, ar laikomasi tos direktyvos I priede nurodytų reikalavimų, susijusių su flurochloridonu, išskyrus įrašo B dalyje apibrėžtus su ta veikliąja medžiaga susijusius reikalavimus, ir ar registracijos turėtojas turi visą dokumentų rinkinį, atitinkantį tos direktyvos II priedo reikalavimus, arba ar gali juo naudotis pagal tos direktyvos 13 straipsnio sąlygas.
   2.   Nukrypdamos nuo 1 dalies nuostatų, valstybės narės iš naujo pagal Direktyvos 91/414/EEB VI priede nustatytus vienodus principus, vadovaudamosi tos direktyvos III priedo reikalavimus atitinkančiu dokumentų rinkiniu ir atsižvelgdamos į jos I priedo įrašo B dalį, susijusią su flurochloridonu, įvertina kiekvieną registruotą augalų apsaugos produktą, kurio sudėtyje flurochloridonas yra vienintelė veiklioji medžiaga arba viena iš keleto į Direktyvos 91/414/EEB I priedą ne vėliau kaip iki 2011 m. gegužės 31 d. įtrauktų veikliųjų medžiagų. Remdamosi tuo įvertinimu, jos nustato, ar produktas atitinka Direktyvos 91/414/EEB 4 straipsnio 1 dalies b, c, d ir e punktuose išdėstytas sąlygas.
   Nustačiusios, ar produktas atitinka minėtas sąlygas, valstybės narės:

               a)

               jei būtina, ne vėliau kaip iki 2015 m. gegužės 31 d. iš dalies pakeičia arba panaikina produkto, kurio sudėtyje flurochloridonas yra vienintelė veiklioji medžiaga, registraciją; arba

               b)

               jei būtina, iš dalies pakeičia arba panaikina produkto, kurio sudėtyje flurochloridonas yra viena iš kelių veikliųjų medžiagų, registraciją ne vėliau kaip iki 2015 m. gegužės 31 d. arba iki tokiam pakeitimui ar panaikinimui atlikti nustatytos dienos, kuri nurodyta atitinkamoje direktyvoje arba direktyvose, kuriomis atitinkama medžiaga ar medžiagos buvo įtrauktos į Direktyvos 91/414/EEB I priedą, pasirinkdamos vėliausią datą.

         5 straipsnis
   Ši direktyva įsigalioja 2011 m. birželio 1 d.
   6 straipsnis
   Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

      Priimta Briuselyje 2011 m. kovo 8 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         José Manuel BARROSO

      (1)  OL L 230, 1991 8 19, p. 1.

      (2)  OL L 55, 2000 2 29, p. 25.

      (3)  OL L 224, 2002 8 21, p. 23.

      (4)  OL L 333, 2008 12 11, p. 11.

      (5)  OL L 15, 2008 1 18, p. 5.

      (6)  Europos maisto saugos tarnyba. „Bendros peržiūros išvados dėl veikliosios medžiagos pesticido flurochloridono keliamos rizikos vertinimo“. EMST leidinys, 2010 m.; 8(12):1869. [66 p.]. doi:10.2903/j.efsa.2010.1869. Pateikta www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm.

      (7)  R42819: (4RS)-4-(chlorometil)-1-[3-(trifluorometil)fenil]pirolidin-2-onas.

      (8)  OL L 366, 1992 12 15, p. 10.

      PRIEDAS
      Direktyvos 91/414/EEB I priedo lentelės pabaigoje įrašoma:

                     Nr.

                     Įprastas pavadinimas, identifikavimo numeriai

                     IUPAC pavadinimas

                     Grynumas (1)

                     Įsigalioja

                     Įrašymo termino pabaiga

                     Konkrečios nuostatos

                     „342

                     Flurochloridonas
                     CAS Nr. 61213-25-0

                     CIPAC Nr. 430

                        (3RS,4RS;3RS,4SR)-3-chloro-4-chlorometil-1-

                        (α,α,α-trifluoro-m-tolil)-2-pirolidonas

                     ≥ 940 g/kg
                     Svarbios priemaišos:
                     toluenas: daugiausia 8 g/kg

                     2011 m. birželio 1 d.

                     2021 m. gegužės 31 d.

                     A   DALIS
                     Leidžiama naudoti tik kaip herbicidą.
                     B   DALIS
                     Įgyvendinant VI priede numatytus vienodus principus, atsižvelgiama į flurochloridono peržiūros ataskaitos, priimtos Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniame komitete 2011 m. vasario 4 d., išvadas, ypač į jos I ir II priedėlius.
                     Atlikdamos šį bendrą vertinimą, valstybės narės turi ypatingą dėmesį skirti:

                                 1)

                                 rizikai netiksliniams augalams ir vandens organizmams;

                                 2)

                                 požeminio vandens apsaugai, jei veiklioji medžiaga naudojama regionuose, kuriems būdingas lengvai pažeidžiamas dirvožemis ir (arba) nepalankios klimato sąlygos.

                           Prireikus registracijos sąlygose turi būti numatytos rizikos mažinimo priemonės.
                     Susijusios valstybės narės užtikrina, kad pareiškėjas pateiktų Komisijai papildomos patvirtinamosios informacijos apie:

                                 1)

                                 kitų nei toluenas priemaišų svarbą;

                                 2)

                                 ekotoksikologinių tyrimų medžiagos atitiktį techninėms specifikacijoms;

                                 3)

                                 požeminio vandens metabolito R42819 svarbą R42819: (4RS)-4-(chlorometil)-1-[3-(trifluorometil)fenil]pirolidin-2-onas;

                                 4)

                                 galimas endokrininę sistemą pažeidžiančias flurochloridono savybes.

                           Susijusios valstybės narės užtikrina, kad pareiškėjas pateiktų Komisijai 1 ir 2 punktuose nurodytą informaciją iki 2011 m. gruodžio 1 d., 3 punkte nurodytą informaciją – iki 2013 m. gegužės 31 d., o 4 punkte nurodytą informaciją – per dvejus metus nuo OECD endokrininės sistemos pažeidimų tyrimų gairių priėmimo.“

         (1)  Išsamesnė informacija apie veikliosios medžiagos tapatybę ir specifikaciją pateikta peržiūros ataskaitoje.