title: 1999 m. kovo 16 d. Komisijos Direktyva 1999/16/EB derinanti su technikos pažanga Tarybos Direktyvą 77/540/EEB dėl motorinių transporto priemonių stovėjimo šviesos žibintųTekstas svarbus EEE.

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31999L0016

Oficialusis leidinys L 097 , 12/04/1999 p. 0033 - 0044

		Komisijos Direktyva 1999/16/EB1999 m. kovo 16 d.derinanti su technikos pažanga Tarybos Direktyvą 77/540/EEB dėl motorinių transporto priemonių stovėjimo šviesos žibintų(tekstas svarbus EEE)EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1970 m. vasario 6 d. Tarybos direktyvą 70/156/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių ir jų priekabų tipo patvirtinimą, suderinimo [1] su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/91/EB [2], ypač į jos 13 straipsnio 2 dalį,atsižvelgdama į 1977 m. birželio 28 d. Tarybos direktyvą 77/540/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių stovėjimo šviesos žibintus, suderinimo [3] su paskutiniais pakeitimais, padarytais Austrijos, Suomijos ir Švedijos stojimo aktu, ypač į jos 10 straipsnį,(1) kadangi Direktyva 77/540/EEB – tai viena iš atskirųjų direktyvų, reglamentuojančių Direktyva 70/156/EEB nustatytą EB tipo patvirtinimo tvarką, todėl Direktyvai 77/540/EEB galioja Direktyvos 70/156/EEB nuostatos dėl transporto priemonių sistemų, sudėtinių dalių ir atskirųjų techninių mazgų;(2) kadangi, laikantis Direktyvos 70/156/EEB 3 straipsnio 4 dalies ir 4 straipsnio 3 dalies reikalavimų, prie kiekvienos atskirosios direktyvos reikia pridėti informacinį dokumentą ir pagal Direktyvos 70/156/EEB VI priede pateiktą pavyzdį išduotą tipo patvirtinimo liudijimą, kad tą tipo patvirtinimą būtų galima kompiuterizuoti; kadangi todėl reikia atitinkamai iš dalies pakeisti Direktyvoje 77/540/EEB pateiktą tipo patvirtinimo liudijimą;(3) kadangi šias procedūras reikia supaprastinti, kad būtų išlaikytas Direktyvos 70/156/EEB 9 straipsnio 2 dalyje nurodytas tam tikrų atskirųjų direktyvų ir atitinkamų Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT/EEK) reglamentų lygiavertiškumas, tais atvejais, kai tie reglamentai iš dalies pakeičiami; kadangi, įgyvendinant pirmąjį etapą, Direktyvos 77/540/EEB techninius reikalavimus reikia pakeisti nustatytaisiais JT/EEK reglamente Nr. 77, naudojant dalinių nuorodų metodą;(4) kadangi būtina užtikrinti, kad būtų laikomasi Tarybos direktyvos 76/756/EEB [4] su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos direktyva 97/28/EB [5], ir Tarybos direktyvos 76/761/EEB [6] su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos direktyva 1999/17/EB [7], reikalavimų;(5) kadangi šioje direktyvoje pateiktos priemonės atitinka Direktyva 70/156/EEB įkurto Derinimo su technikos pažanga komiteto nuomonę,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisDirektyva 77/540/EEB iš dalies keičiama taip:1. 1 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:"1. Kiekviena valstybė narė EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimą suteikia tam stovėjimo šviesos žibinto tipui, kuris atitinka atitinkamuose prieduose nustatytus konstrukcijos ir patikros reikalavimus."2. 2 straipsnio pirma pastraipa pakeičiama taip:"To stovėjimo šviesos žibinto tipo, kurį valstybės narės patvirtina pagal 1 straipsnį, gamintojui valstybės narės suteikia EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklą, kurio pavyzdys pateiktas I priedo 3 priedėlyje."3. 4 straipsnis pakeičiamas taip:"4 straipsnisValstybių narių kompetentingosios valdžios institucijos Direktyvos 70/156/EEB 4 straipsnio 6 dalyje nustatyta tvarka informuoja viena kitą apie kiekvieną pagal šios direktyvos nuostatas jų suteiktą, atsisakytą suteikti ar panaikintą patvirtinimą."4. 9 straipsnis pakeičiamas taip:"9 straipsnisŠioje direktyvoje "transporto priemonė" – tai bet kuri transporto priemonė, skirta naudoti kelyje, su kėbulu arba be jo, turinti bent keturis ratus, kurios maksimalus konstrukcinis greitis yra daugiau kaip 25 km/h, bei jos priekabos, išskyrus transporto priemones, važiuojančias bėgiais, žemės ūkio ir miško pramonės traktorius ir visus judriąsias mašinas."5. Priedai pakeičiami šios direktyvos priedų tekstu.2 straipsnis1. Nuo 1999 m. spalio 1 d. arba, jei 3 straipsnyje minėtų tekstų paskelbimas atidedamas po 1999 m. balandžio 1 d. – po šešių mėnesių nuo tų tekstų paskelbimo faktinės datos, valstybės narės negali:- atsisakyti suteikti transporto priemonės arba stovėjimo šviesos žibinto EB tipo patvirtinimą ar nacionalinį tipo patvirtinimą arba- uždrausti registruoti, parduoti ar pradėti eksploatuoti transporto priemones, arba parduoti ar pradėti eksploatuoti stovėjimo šviesos žibintusdėl priežasčių, susijusių su stovėjimo šviesos žibintais, jei tie stovėjimo šviesos žibintai atitinka Direktyvos 77/540/EEB reikalavimus su šia direktyva padarytais pakeitimais ir jei transporto priemonėse jie įrengti laikantis Direktyvos 76/756/EEB reikalavimų.2. Nuo 2000 m. balandžio 1 d. valstybė narės:- daugiau nesuteikia EB tipo patvirtinimo ir- gali atsisakyti suteikti nacionalinį tipo patvirtinimąbet kuriam transporto priemonės tipui dėl priežasčių, susijusių su stovėjimo šviesos žibintais, taip pat bet kuriam stovėjimo šviesos žibinto tipui, jei nesilaikoma Direktyvos 77/540/EEB reikalavimų su šia direktyva padarytais pakeitimais.3. Nuo 2001 m. balandžio 1 d. Direktyvos 77/540/EEB reikalavimai su šia direktyva padarytais pakeitimais, susiję su stovėjimo šviesos žibintais kaip su sudėtinėmis dalimis, taip pat taikomi įgyvendinant Direktyvos 70/156/EEB 7 straipsnio 2 dalies nuostatas.4. Nežiūrint į tai, kas pasakyta 2 ir 3 dalyse, valstybės narės stovėjimo šviesos žibintams gali ir toliau suteikti atsarginių dalių EB tipo patvirtinimą ir leisti juos parduoti bei pradėti eksploatuoti, laikantis Direktyvoje 77/540/EEB anksčiau nustatytos tvarkos, jei šie stovėjimo šviesos žibintai:- skirti montuoti jau naudojamose transporto priemonėse ir- atitinka minėtos direktyvos reikalavimus, galiojusius tuo metu, kai tos transporto priemonės buvo pirmą kartą užregistruotos.3 straipsnisII priedo 1 punkte nurodytos JT/EEK Reglamento Nr. 77 dalys ir priedai bus paskelbti Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje iki 1999 m. balandžio 1 d.4 straipsnis1. Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję iki 1999 m. spalio 1 d., įgyvendina šią direktyvą; tačiau jei 3 straipsnyje minėtų tekstų paskelbimas atidedamas po 1999 m. balandžio 1 d., valstybės narės šį įsipareigojimą įgyvendina po šešių mėnesių nuo tų tekstų paskelbimo faktinės dienos. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.Šias priemones jos taiko nuo 1999 m. spalio 1 d. arba, jei 3 straipsnyje minėtų tekstų paskelbimas atidedamas po 1999 m. balandžio 1 d., — praėjus šešiems mėnesiams nuo tų tekstų paskelbimo faktinės dienos.Valstybės narės, tvirtindamos šias priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.2. Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinių teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.5 straipsnisŠi direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.6 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1999 m. kovo 16 d.Komisijos varduMartin BangemannKomisijos narys[1] OL L 42, 1970 2 23, p. 1.[2] OL L 11, 1999 1 16, p. 25.[3] OL L 220, 1977 8 29, p. 83.[4] OL L 262, 1976 9 27, p. 1.[5] OL L 171, 1997 6 30, p. 1.[6] OL L 262, 1976 9 27, p. 96.[7] OL L 97, 1999 4 12, p. 45.--------------------------------------------------PRIEDAS"PRIEDŲ SĄRAŠASI PRIEDAS: | Tipo patvirtinimo administracinės nuostatos |1 priedėlis: | Informacinis dokumentas |2 priedėlis: | Tipo patvirtinimo liudijimas |3 priedėlis: | EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklo pavyzdžiai |II PRIEDAS: | Techniniai reikalavimai |I PRIEDASTIPO PATVIRTINIMO ADMINISTRACINĖS NUOSTATOS1. PARAIŠKA EB SUDĖTINĖS DALIES TIPO PATVIRTINIMO LIUDIJIMUI GAUTI1.1. Paraišką stovėjimo šviesos žibinto EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo pagal Direktyvos 70/156/EEB 3 straipsnio 4 dalies reikalavimus liudijimui gauti pateikia gamintojas.1.2. Informacinio dokumento pavyzdys pateiktas 1 priedėlyje.1.3. Tipo patvirtinimo bandymus atliekančiam techninės priežiūros centrui reikia pateikti:1.3.1. du pavyzdžius su rekomenduojama naudoti lempa ar lempomis; jei tai stovėjimo šviesos žibintai, kuriuos galima įrengti tik viename transporto priemonės šone, abu pateikiami pavyzdžiai gali būti identiški ir gali būti skirti montuoti tik kairiajame ar tik dešiniajame transporto priemonės šone.2. ŽYMĖJIMAS2.1. Ant EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimui pateiktų įtaisų turi būti:2.1.1. gamintojo prekės pavadinimas ar ženklas;2.1.2. jei tai žibintai su keičiamais šviesos šaltiniais: informacija apie leidžiamų naudoti kaitrinių lempų tipą (tipus);2.1.3. jei tai žibintai su nekeičiamais šviesos šaltiniais: informacija apie nominaliąją įtampą voltais ir galią vatais.2.2. Ženklai turi būti aiškiai matomi ir nenusitrinantys, jie turi būti ant šviesą spinduliuojančio įtaiso paviršiaus arba ant vieno iš šviesą spinduliuojančių paviršių. Įtaisą sumontavus transporto priemonėje, ženklai turi būti matomi išorėje.2.3. Ant kiekvieno įtaiso turi būti pakankamai vietos sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklui. Jam skirta vieta turi būti parodyta 1 priedėlyje nurodytame brėžinyje.3. EB SUDĖTINĖS DALIES TIPO PATVIRTINIMO SUTEIKIMAS3.1. Jei atitinkami reikalavimai yra įvykdyti, suteikiamas Direktyvos 70/156/EEB 4 straipsnio 3 dalyje, o tam tikrais atvejais — 4 straipsnio 4 dalyje nurodytas EB tipo patvirtinimas.3.2. EB tipo patvirtinimo liudijimo pavyzdys pateiktas 2 priedėlyje.3.3. Kiekvienam patvirtintam stovėjimo šviesos žibintų tipui Direktyvos 70/156/EEB VII priede nustatyta tvarka suteikiamas patvirtinimo numeris. Ta pati valstybė narė negali to paties numerio suteikti kitam stovėjimo šviesos žibintų tipui.3.4. Jei prašoma suteikti apšvietimo ir šviesos signalinio įtaiso, į kurį įeina stovėjimo šviesos žibintas ir kiti žibintai, EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimą, gali būti suteikiamas vienas tipo patvirtinimo numeris, tačiau su sąlyga, jei tas stovėjimo šviesos žibintas atitinka šios direktyvos reikalavimus ir jei kiekvienas žibintas, esantis apšvietimo ir šviesos signalinio įtaiso, kuriam prašoma suteikti EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimą, dalimi, atitinka jį reglamentuojančios atskirosios direktyvos reikalavimus.4. EB SUDĖTINĖS DALIES TIPO PATVIRTINIMO ŽENKLAS4.1. Be 2.1 punkte minėtų ženklų, ant kiekvieno šioje direktyvoje nustatyta tvarka patvirtinto stovėjimo šviesos žibinto turi būti EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklas.4.2. Šį ženklą sudaro:4.2.1. stačiakampis, kuriame įrašyta raidė "e", po kurios eina sudėtinės dalies tipo patvirtinimą suteikusios valstybės narės skiriamasis skaičius ar raidės:Vokietija – lPrancūzija – 2Italija – 3Nyderlandai – 4Švedija – 5Belgija – 6Ispanija – 9Jungtinė Karalystė – 11Austrija – 12Liuksemburgas – 13Suomija – 17Danija – 18Portugalija – 21Graikija – 23Airija – IRL;4.2.2. netoli stačiakampio esantis "bazinis patvirtinimo numeris", kuris yra Direktyvos 70/156/EEB VII priede nurodyto tipo patvirtinimo numerio 4 segmentas, prieš kurį rašomi du skaičiai, nurodantys paskutinio svarbaus Direktyvos 77/540/EEB techninio pakeitimo, padaryto iki EEB tipo patvirtinimo suteikimo dienos, eilės numerį. Šioje direktyvoje eilės numeris yra 00;4.2.3. jei tai gintarinės spalvos šviesą į priekį ir į galą spinduliuojantis žibintas, ant jo turi būti pažymėta rodyklė, nurodanti jo kryptį; ta rodyklė turi būti nukreipta į transporto priemonės priekį.4.3. EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklą reikia pritvirtinti prie žibinto lęšio ar prie vieno iš lęšių; šį ženklą reikia pritvirtinti taip, kad jis nenusitrintų ir būtų gerai matomas net ir sumontavus tuos žibintus transporto priemonėje.4.4. Šio EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklo pavyzdžiai pateikti 3 priedėlio 1 paveiksle.4.5. 3.4 punkte numatytais atvejais apšvietimo ir šviesos signaliniam įtaisui, į kurį įeina stovėjimo šviesos žibintas ir kiti žibintai, suteikiant vieną EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo numerį, galima pritvirtinti vieną EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklą, kurį sudaro:4.5.1. stačiakampis, kuriame įrašyta raidė "e", po kurios eina sudėtinės dalies tipo patvirtinimą suteikusios valstybės narės skiriamasis skaičius ar raidės (žr. 4.2.1 punktą);4.5.2. bazinis patvirtinimo numeris (žr. 4.2.2 punktą, pirmąją sakinio pusę);4.5.3. prireikus – tam tikra rodyklė tiek, kiek ji susijusi su žibintų junginio visuma.4.6. Šis ženklas gali būti bet kurioje sugrupuotųjų, kombinuotųjų ar tarpusavyje sujungtųjų žibintų vietoje, jei tik:4.6.1. sumontavus žibintus, ženklas yra matomas;4.6.2. jokio sugrupuotųjų, kombinuotųjų ar tarpusavyje sujungtųjų žibintų sudėtinės dalies negalima išimi, kartu nenuimant patvirtinimo ženklo.4.7. Bet kuris žibinto identifikavimo simbolis, atitinkantis tą direktyvą, pagal kurią buvo suteiktas EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimas, kartu su eilės numeriu (žr. 4.2.2 punktą, antrąją sakinio pusę), o prireikus – raidė "D" ir tam tikra rodyklė žymimi:4.7.1. ant tam tikro šviesą spinduliuojančio paviršiaus;4.7.2. arba nurodoma kartu su kita informacija tokiu būdu, kad kiekvieną iš sugrupuotųjų, kombinuotųjų ar tarpusavyje sujungtųjų žibintų būtų galima lengvai identifikuoti.4.8. Šio ženklo segmentų matmenys turi būti ne mažesni už minimaliuosius pavienių ženklų matmenis, nurodytus įvairiose direktyvose, pagal kurias buvo suteiktas EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimas.5. TIPO MODIFIKACIJOS IR PATVIRTINIMŲ PAKEITIMAI5.1. Darant pagal šią direktyvą patvirtinto tipo pakeitimus, galioja Direktyvos 70/156/EEB 5 straipsnio nuostatos.6. GAMYBOS ATITIKTIS6.1. Galioja bendroji taisyklė, reikalaujanti pagal Direktyvos 70/156/EEB 10 straipsnio nuostatas imtis gamybos atitikties užtikrinimo priemonių.6.2. Kiekvienas stovėjimo šviesos žibintas turi atitikti šioje direktyvoje pateiktas sąlygas. Nežiūrint į tai, jog tai iš serijinės gamybos gaminių atsitiktine tvarka pasiriktas stovėjimo šviesos žibintas, mažiausio spinduliuojamos šviesos stiprio reikalavimai (matavimams naudojant standartinę kaitrinę lempą, nurodytą 8 punkte [1] kiekviena atitinkama kryptimi apribojami iki 80 % mažiausių dydžių, nurodytų 7.1 ir 7.2 punktuose [2]. Esant toms pačioms sąlygoms, leistinus didžiausius dydžius galima viršyti 20 %.1 priedėlis+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++2 priedėlis+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++3 priedėlisEB SUDĖTINĖS DALIES TIPO PATVIRTINIMO ŽENKLO PAVYZDYS+++++ TIFF +++++Įtaisas, ant kurio yra pirmiau pateiktas EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklas, yra Vokietijoje (e1) pagal šios direktyvos reikalavimus (00) patvirtintas stovėjimo šviesos žibintas, kuriam suteiktas bazinio patvirtinimo numeris yra 1471.II PRIEDASTECHNINIAI REIKALAVIMAI1. Galioja techniniai reikalavimai, pateikti JT/EEK Reglamento Nr. 77, konsoliduojančio šiuos dokumentus:- Reglamento originalą (00) [1],- Reglamento Nr. 77 1 ir 2 papildymus su pakeitimais [2],- Reglamento Nr. 77 3 papildymą [3],- Reglamento Nr. 77 4 papildymą [4],2 ir 6–9 dalyse bei 3 ir 5 priede, išskyrus tai, kad:1.1. Ten, kur pateikta nuoroda į "Reglamentą Nr. 48", reikia suprasti, kad tai nuoroda į "Direktyvą 76/756/EEB".1.2. Ten, kur pateikta nuoroda į "Reglamentą Nr. 37", reikia suprasti, kad tai nuoroda į "Direktyvos 76/761/EEB VII priedą.""[1] Šios direktyvos II priedo 1 punkte minėtų dokumentų.[2] Šios direktyvos II priedo 1 punkte minėtų dokumentų.[1] [2] [3] [4] TRANS/WP.29/530.--------------------------------------------------


title: 2007 m. rugpjūčio 29 d. Komisijos direktyva 2007/54/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvos 76/768/EEB nuostatas, susijusias su kosmetikos gaminiais, siekiant suderinti jos II ir III priedus su technikos pažanga (Tekstas svarbus EEE )

text:
30.8.2007

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 226/21

      KOMISIJOS DIREKTYVA 2007/54/EB
   2007 m. rugpjūčio 29 d.
   iš dalies keičianti Tarybos direktyvos 76/768/EEB nuostatas, susijusias su kosmetikos gaminiais, siekiant suderinti jos II ir III priedus su technikos pažanga
   (Tekstas svarbus EEE)
   EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
   atsižvelgdama į 1976 m. liepos 27 d. Tarybos direktyvą 76/768/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su kosmetikos gaminiais, suderinimo (1), ypač į jos 8 straipsnio 2 dalį,
   pasikonsultavusi su Vartotojų produktų moksliniu komitetu,
   kadangi:

               (1)

               2001 m. paskelbus mokslinę studiją „Ilgalaikių plaukų dažų naudojimas ir šlapimo pūslės vėžio rizika“, Kosmetikos gaminių ir vartotojams skirtų ne maisto produktų mokslinis komitetas, kuris Komisijos sprendimu 2004/210/EB (2) buvo pakeistas Vartotojų produktų moksliniu komitetu (toliau – VPMK), padarė išvadą, kad galima rizika kelia susirūpinimą. Jis rekomendavo Komisijai imtis tolimesnių veiksmų siekiant kontroliuoti plaukų dažų medžiagų naudojimą.

               (2)

               Vartotojų produktų mokslinis komitetas taip pat rekomendavo plaukų dažų medžiagų bendrąją saugos vertinimo strategiją, įskaitant reikalavimus bandyti medžiagas, naudojamas plaukų dažams, ir tirti galimą jų genotoksiškumą ir mutageniškumą.

               (3)

               Gavusi VMPK nuomonę, Komisija kartu su valstybėmis narėmis ir suinteresuotosiomis šalimis susitarė dėl bendrosios strategijos reglamentuoti plaukų dažams naudojamas medžiagas pagal kurią pramonės įmonės buvo įpareigotos pateikti dokumentus su moksliniais duomenimis apie plaukų dažų medžiagas, kad juos galėtų įvertinti VMPK.

               (4)

               Medžiagos, apie kurias nepateikiama atnaujintų saugaus naudojimo duomenų, pagal kuriuos būtų galima atlikti tinkamą rizikos vertinimą, turėtų būti įtrauktos į II priedą.

               (5)

               Tačiau 4,4′-diaminodifenilaminas ir jo druskos, 4-dietilamino-o-toluidinas ir jo druskos, N,N-dietil-p-fenilendiaminas ir jo druskos, N,N-dimetil-p-fenilendiaminas ir jo druskos bei toluen-3,4-diaminas ir jo druskos šiuo metu yra įtraukti į III priedo 1 dalį ir jiems suteikti 8 ir 9 nuorodų numeriai; tai bendrasis įrašas. Todėl šios medžiagos turėtų būti išbrauktos iš III priedo bendrųjų įrašų. Jas reikia įtraukti į II priedą. Todėl tie priedai turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti.

               (6)

               Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Direktyvą 76/768/EEB.

               (7)

               Šioje direktyvoje numatytos priemonės atitinka Kosmetikos gaminių nuolatinio komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:
   1 straipsnis
   Direktyvos 76/768/EEB II ir III priedai iš dalies keičiami pagal šios direktyvos priedą.
   2 straipsnis
   1.   Valstybės narės priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję ne vėliau kaip 2008 m. kovo 18 d., įgyvendina šią direktyvą. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų nuostatų tekstą bei tų nuostatų ir šios direktyvos atitikmenų lentelę.
   Jos taiko šias nuostatas nuo 2008 m. birželio 18 d. Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodų darymo tvarką nustato valstybės narės.
   2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinių teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.
   3 straipsnis
   Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
   4 straipsnis
   Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

      Priimta Briuselyje, 2007 m. rugpjūčio 29 d.

            Komisijos vardu

         Günter VERHEUGEN

            Pirmininko pavaduotojas

      (1)  OL L 262, 1976 9 27, p. 169. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos direktyva 2007/22/EB (OL L 101, 2007 4 18, p. 11).

      (2)  OL L 66, 2004 3 4, p. 45.

      PRIEDAS
      Direktyva 76/768/EEB iš dalies keičiama taip:

                  1)

                  Į II priedą įrašomi šie nuorodų numeriai 1244–1328:

                              Nuor. Nr.

                              Cheminės medžiagos pavadinimas (INCI pavadinimas)

                              „1244

                              1-metil-2,4,5-trihidroksibenzenas (CAS Nr. 1124–09–0) ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1245

                              2,6-dihidroksi-4-metilpiridinas (CAS Nr. 4664–16–8) ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1246

                              5-hidroksi-1,4-benzodioksanas (CAS Nr. 10288–36–5) ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1247

                              3,4-Methylenedioxyphenol (CAS Nr. 533–31–3) ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1248

                              3,4-Methylenedioxyaniline (CAS Nr. 14268–66–7) ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1249

                              Hydroxypyridinone (CAS Nr. 822–89–9) ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1250

                              3-Nitro-4-aminophenoxyethanol (CAS Nr. 50982–74–6) ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1251

                              2-metoksi-4-nitrofenolis (CAS Nr. 3251–56–7) (4-Nitroguaiacol) ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1252

                              C.I. Rūgštinis juodasis 131 (CAS Nr. 12219–01–1) ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1253

                              1,3,5-trihidroksibenzenas (CAS Nr. 108–73–6) (Phloroglucinol) ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1254

                              1,2,4-Benzenetriacetate (CAS Nr. 613–03–6) ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1255

                              Ethanol, 2,2’-iminobis-, reakcijos produktai su epichlorhidrinu ir 2-nitro-1,4-benzendiaminu (CAS Nr. 68478–64–8) (CAS Nr. 158571–58–5) (HC Blue No. 5) ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1256

                              N-metil-1,4-diaminoantrachinonas, reakcijos produktai su epichlorohidrinu ir monoetanolaminu (CAS Nr. 158571–57–4) (HC Blue No. 4) ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1257

                              4-aminobenzensulfonrūgštis (CAS Nr. 121–57–3) ir jos druskos, naudojamos kaip plaukų dažų medžiaga

                              1258

                              3,3’-(sulfonilbis(2-nitro-4,1-fenilen)imino)bis(6-(fenilamino)) benzensulfonrūgštis ir jos druskos, naudojamos kaip plaukų dažų medžiaga

                              1259

                              3(arba 5)-((4-(benzilmetilamino)fenil)azo)-1,2-(arba 1,4)-dimetil-1H-1,2,4-triazolis ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1260

                              2,2’-((3-Chlor-4-((2,6-dichlor-4-nitrofenil)azo)fenil)imino)bisetanolis (CAS Nr. 23355–64–8) (Disperse Brown 1) ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1261

                              Benzotiazolis, 2-[[4-[etil(2-hidroksietil)amino]fenil]azo]-6-metoksi-3-metil- ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1262

                              2-[(4-Chlor-2-nitrofenil)azo]-N-(2-metoksifenil)-3-oksobutanamidas (CAS Nr. 13515–40–7) (Pigment Yellow 73) ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1263

                              2,2’-[(3,3’-Dichlor[1,1’-bifenil]-4,4’-diil)bis(azo)]bis[3-okso-N-fenilbutanamidas] (CAS Nr. 6358–85–6) (Pigment Yellow 12) ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1264

                              2,2’-(1,2-etilendiil)bis[5-((4-etoksifenil)azo]benzensulfonrūgštis) ir jos druskos, naudojamos kaip plaukų dažų medžiaga

                              1265

                              2,3-dihidro-2,2-dimetil-6-[(4-(fenilazo)-1-naftalenil)azo]-1H-pirimidinas (CAS Nr. 4197–25–5) (Solvent Black 3) ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1266

                              3(arba 5)-[[4-[(7-amino-1-hidroksi-3-sulfonato-2-naftil)azo]-1-naftil]azo]salicilo rūgštis ir jos druskos, naudojamos kaip plaukų dažų medžiaga

                              1267

                              2-naftalensulfoninė rūgštis, 7-(benzoilamino)-4-hidroksi-3-[[4-[(4-sulfofenil)azo]fenil]azo]- ir jos druskos, naudojamos kaip plaukų dažų medžiaga

                              1268

                              (μ-((7,7’-iminobis(4-hidroksi-3-((2-hidroksi-5-(N-metilsulfamoil)fenil)azo)naftalen-2-sulfonato))(6-)))dikupratas(2-) ir jo druskos, naudojamos kaip plaukų dažų medžiaga

                              1269

                              3-[(4-(acetilamino)fenil)azo]-4-hidroksi-7-[[[[5-hidroksi-6-(fenilazo)-7-sulfo-2-naftalenil]amino]karbonil]amino]-2-naftalensulfoninė rūgštis ir jos druskos, naudojamos kaip plaukų dažų medžiaga

                              1270

                              2-naftalensulfoninė rūgštis, 7,7-(karbonildiamino)bis(4-hidroksi-3-[[2-sulfo-4-[(4-sulfofenil)azo]fenil]azo]- (CAS Nr. 25188–41–4) ir jos druskos, naudojamos kaip plaukų dažų medžiaga

                              1271

                              Etanaminas, N-(4-[bis[4-dietilamino)fenil]metilen]2,5-cikloheksadien-1-iliden)-N-etil- ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1272

                              3H-indolis, 2-[[(4-metoksifenil)metilidrazono]metil]-1,3,3-trimetil- ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1273

                              3H-indolis, 2-(2-((2,4-dimetoksifenil)amino)etenil)-1,3,3-trimetil- ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1274

                              Alkoholyje tirpus nigrozinas (CAS Nr. 11099–03–9) (Solvent Black 5), naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1275

                              Fenoksazin-5-as, 3,7-bis(dietilamino)-, (CAS Nr. 47367–75–9) ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1276

                              Benzo[a]fenoksazin-7-as, 9-(dimetilamino)- ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1277

                              6-Amino-2-(2,4-dimetilfenil)-1H-benz[de]izochinolin-1,3(2H)-dionas (CAS Nr. 2478–20–8) (Solvent Yellow 44) ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1278

                              1-amino-4-[[4-[(dimetilamino)metil]fenil]amino]antrachinonas (CAS Nr. 12217–43–5) ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1279

                              Laccaic Acid (CI Natūralus raudonasis 25) (CAS Nr. 60687–93–6) ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1280

                              Benzensulfonrūgštis, 5-[(2,4-dinitrofenil)amino]-2-(fenilamino)-, (CAS Nr. 15347–52–1) ir jos druskos, naudojamos kaip plaukų dažų medžiaga

                              1281

                              4-[(4-nitrofenil)azo]anilinas (CAS Nr. 730–40–5) (Disperse Orange 3) ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1282

                              4-Nitro-m-phenylenediamine (CAS Nr. 5131–58–8) ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1283

                              1-Amino-4-(metilamino)-9,10-antracendionas (CAS Nr. 1220–94–6) (Disperse Violet 4) ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1284

                              N-Methyl-3-nitro-p-phenylenediamine (CAS Nr. 2973–21–9) ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1285

                              N1-(2-hidroksietil)-4-nitro-o-fenilendiaminas (CAS Nr. 56932–44–6) (HC Yellow No. 5) ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1286

                              N1-(Tris(hidroksimetil))metil-4-nitro-1,2-fenilendiaminas (CAS Nr. 56932–45–7) (HC Yellow No. 3) ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1287

                              2-nitro-N-hidroksietil-p-anisidinas (CAS Nr. 57524–53–5) ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1288

                              N,N’-Dimethyl-N-Hydroxyethyl-3-nitro-p-phenylenediamine (CAS Nr. 10228–03–2) ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1289

                              3-(N-metil-N-(4-metilamino-3-nitrofenil)amino)propan-1,2-diolis (CAS Nr. 93633–79–5) ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1290

                              4-etilamino-3-nitrobenzoinė rūgštis (CAS Nr. 2788–74–1) (N-Ethyl-3-Nitro PABA) ir jos druskos, naudojamos kaip plaukų dažų medžiaga

                              1291

                              (8-[(4-Amino-2-nitrofenil)azo]-7-hidroksi-2-naftil)trimetilamonis ir jo druskos, išskyrus Basic Red 118 (CAS Nr. 71134–97–9) kaip priemaišas in Basic Brown 17), naudojamas kaip plaukų dažų medžiaga

                              1292

                              5-((4-(dimetilamino)fenil)azo)-1,4-dimetil-1H-1,2,4-triazolis ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1293

                              m-fenilendiaminas, 4-(fenilazo)-, (CAS Nr. 495–54–5) ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1294

                              1,3-benzendiaminas, 4-metil-6-(fenilazo)- ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1295

                              2,7-naftalendisulfoninė rūgštis, 5-(acetilamino)-4-hidroksi-3-((2-metilfenil)azo)- ir jos druskos, naudojamos kaip plaukų dažų medžiaga

                              1296

                              4,4’-[(4-metil-1,3-fenilene)bis(azo)]bis[6-metil-1,3-benzendiaminas] (CAS Nr. 4482–25–1) (Basic Brown 4) ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1297

                              Benzenaminas, 3-[[4-[[diamino(fenilazo)fenil]azo]-2-metilfenil]azo]-N,N,N-trimetil- ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1298

                              Benzenaminas, 3-[[4-[[diamino(fenilazo)fenil]azo]-1-naftalenil]azo]-N,N,N-trimetil- ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1299

                              Etanaminas, N-[4-[(4-dietilamino)fenil]fenilmetilenas]-2,5-cikloheksadien-1-iliden]-N-etil- ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1300

                              9,10-antracendionas, 1-[(2hidroksietil)amino]-4-(metilamino)- (CAS Nr. 86722–66–9) ir jo dariniai bei druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1301

                              1,4-Diamino-2-metoksi-9,10-antracendionas (CAS Nr. 2872–48–2) (Disperse Red 11) ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1302

                              1,4-dihidroksi-5,8-bis[(2-hidroksietil)amino]antrachinonas (CAS Nr. 3179–90–6) (Disperse Blue 7) ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1303

                              1-[(3-aminopropil)amino]-4-(metilamino)antrachinonas ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1304

                              N-[6-[(2-Chlor-4-hidroksifenil)imino]-4-metoksi-3-okso-1,4-cikloheksadien-1-yl]acetamidas (CAS Nr. 66612–11–1) (HC Yellow No. 8) ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1305

                              [6-[[3-Chlor-4-(metilamino)fenil]imino]-4-metil-3-oksocikloheksa-1,4-dien-1-il]karbamidas (CAS Nr. 56330–88–2) (HC Red No. 9) ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1306

                              Fenotiazin-5-as, 3,7-bis(dimetilamino)- ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1307

                              4,6-bis(2-hidroksietoksi)-m-fenilendiaminas ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1308

                              5-Amino-2,6-Dimethoxy-3-Hydroxypyridine (CAS Nr. 104333–03–1) ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1309

                              4,4’-Diaminodiphenylamine (CAS Nr. 537–65–5) ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1310

                              4-dietilamino-o-toluidinas (CAS Nr. 148–71–0) ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1311

                              N,N-dietil-p-fenilendiaminas (CAS Nr. 93–05–0) ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1312

                              N,N-Dimethyl-p-phenylenediamine (CAS Nr. 99–98–9) ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1313

                              Toluene-3,4-Diamine (CAS Nr. 496–72–0) ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1314

                              2,4-diamino-5-metilfenoksietanolis (CAS Nr. 141614–05–3) ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1315

                              6-Amino-o-cresol (CAS Nr. 17672–22–9) ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1316

                              Hidroksietilaminometil-p-aminofenolis (CAS Nr. 110952–46–0) ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1317

                              2-Amino-3-nitrophenol (CAS Nr. 603–85–0) ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1318

                              2-Chloro-5-nitro-N-hydroxyethyl-p-phenylenediamine (CAS Nr. 50610–28–1) ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1319

                              2-Nitro-p-phenylenediamine (CAS Nr. 5307–14–2) ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1320

                              Hydroxyethyl-2,6-dinitro-p-anisidine (CAS Nr. 122252–11–3) ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1321

                              6-Nitro-2,5-pyridinediamine (CAS Nr. 69825–83–8) ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1322

                              Fenazinas, 3,7-diamino-2,8-dimetil-5-(fenil)- ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1323

                              3-hidroksi-4-[(2-hidroksinaftil)azo]-7-nitronaftalen-1-sulfoninė rūgštis (CAS Nr. 16279–54–2) ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1324

                              3-[(2-nitro-4-(trifluorometil)fenil)amino]propan-1,2-diolis (CAS Nr. 104333–00–8) (HC Yellow No. 6) ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1325

                              2-[(4-chloro-2-nitrofenil)amino]etanolis (CAS Nr. 59320–13–7) (HC Yellow No. 12) ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1326

                              3-[[4-[(2-hidroksietil)metilamino]-2-nitrofenil]amino]-1,2-propandiolis (CAS Nr. 173994–75–7) ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1327

                              3-[[4-[etil(2-hidroksietil)amino]-2-nitrofenil]amino]-1,2-propandiolis (CAS Nr. 114087–41–1) ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga

                              1328

                              Etanaminas, N-[4-[[4-(dietilamino)fenil][4-(etilamino)-1-naftalenil]metilen]-2,5-cikloheksadien-1-iliden]-N-etil- ir jo druskos, naudojami kaip plaukų dažų medžiaga“

                  2)

                  III priedas iš dalies keičiamas taip:

                              a)

                              1 dalis iš dalies keičiama taip:

                                          i)

                                          8 nuorodos numerio b skiltyje žodžiai „p-fenilendiaminai, jų dariniai, kuriuose pakeistas N-, ir jų druskos; o-fenilendiaminų dariniai, kuriuose pakeistas N-, išskyrus kitur šiame priede išvardytus darinius“ pakeičiami žodžiais „p-fenilendiaminai, jų dariniai, kuriuose pakeistas N-, ir jų druskos; o-fenilendiaminų dariniai, kuriuose pakeistas N-, išskyrus kitur šiame priede ir prie II priedo 1309, 1311 ir 1312 nuorodų numerių išvardytus darinius“.

                                          ii)

                                          9 nuorodos numerio b skiltyje žodžiai „Metilfenilendiaminai, jų N-pakeisti dariniai ir jų druskos, išskyrus II priede nurodytą medžiagą Nr. 364“ pakeičiami žodžiais „Metilfenilendiaminai, jų N-pakeisti dariniai ir jų druskos, išskyrus prie II priedo 364, 1310 ir 1313 nuorodų numerių nurodytas medžiagas“.

                              b)

                              2 dalyje išbraukiami 1, 2, 8, 13, 15, 30, 41, 43, 45, 46, 51, 52, 53 ir 54 nuorodų numeriai.


title: 2009 m. rugpjūčio 25 d. Komisijos direktyva 2009/112/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 91/439/EEB dėl vairuotojo pažymėjimų

text:
26.8.2009

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 223/26

      KOMISIJOS DIREKTYVA 2009/112/EB
   2009 m. rugpjūčio 25 d.
   iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 91/439/EEB dėl vairuotojo pažymėjimų
   EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
   atsižvelgdama į 1991 m. liepos 29 d. Tarybos direktyvą 91/439/EEB dėl vairuotojo pažymėjimų (1), ypač į jos 7a straipsnio 2 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Mažiausi privalomi reikalavimai dėl asmenų fizinės būklės tinkamumo vairuoti nėra visapusiškai suderinti. Valstybės narės turi teisę taikyti griežtesnius standartus nei Europos mažiausi privalomi reikalavimai, nurodyti Direktyvos 91/439/EEB III priedo 5 punkte.

               (2)

               Kadangi situacija, kai valstybėse narėse taikomi skirtingi reikalavimai, gali turėti poveikį laisvo judėjimo principui, Taryba 2000 m. birželio 26 d. rezoliucijoje konkrečiai paprašė peržiūrėti Direktyvos 91/439/EEB III priede nurodytus medicininius standartus, taikomus asmeniui, siekiančiam gauti vairuotojo pažymėjimą.

               (3)

               Atsižvelgdama į šią Tarybos rezoliuciją, Komisija informavo, kad reikia imtis darbų vidutinės trukmės ir ilgalaikiu laikotarpiu siekiant III priede padaryti dėl mokslinės ir techninės pažangos reikalingus pakeitimus, kaip nurodyta Direktyvos 91/439/EEB 7a straipsnio 2 dalyje.

               (4)

               Nustatyta, kad regėjimas, cukrinis diabetas ir epilepsija – tai sveikatos būklės, darančios poveikį gebėjimui vairuoti ir į jas reikia atsižvelgti; tuo tikslu buvo suburtos darbo grupės, sudarytos iš valstybių narių paskirtų specialistų.

               (5)

               Šios darbo grupės pateikė ataskaitas dėl Direktyvos 91/439/EEB III priedo atitinkamų punktų atnaujinimo.

               (6)

               Todėl Direktyvą 91/439/EEB reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti.

               (7)

               Šioje direktyvoje numatytos priemonės atitinka Vairuotojo pažymėjimų reikalų komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:
   1 straipsnis
   Direktyvos 91/439/EEB III priedas iš dalies keičiamas kaip nurodyta šio reglamento priede.
   2 straipsnis
   1.   Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję ne vėliau kaip praėjus vieneriems metams po šios direktyvos įsigaliojimo, ją įgyvendina. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.
   Valstybės narės, priimdamos šias nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.
   2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.
   3 straipsnis
   Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

      Priimta Briuselyje, 2009 m. rugpjūčio 25 d.

            Komisijos vardu

         Antonio TAJANI

            Pirmininko pavaduotojas

      (1)  OL L 237, 1991 8 24, p. 1.

      PRIEDAS
      Direktyvos 91/439/EEB III priedas iš dalies keičiamas taip:

                  1.

                  6 punktas pakeičiamas taip:
                  „REGĖJIMAS

                              6.

                              Visi kandidatai vairuotojo pažymėjimui gauti atitinkamai pasitikrina, ar jų regėjimas yra tikrai pakankamai aštrus variklio varomoms transporto priemonėms vairuoti. Kilus pagrįstoms abejonėms dėl kandidato vairuotojo pažymėjimui gauti regėjimo, jį tikrina kompetentinga medicinos institucija. Patikrinimo metu dėmesys visų pirma kreipiamas į: regėjimo aštrumą, regėjimo lauką, regėjimą prieblandoje, jautrumą ryškiai šviesai ir kontrastinį jautrumą, diplopiją ir į kitas regėjimo funkcijas, kurios gali trukdyti saugiai vairuoti.
                              1 grupės vairuotojams, kurių regėjimas neatitinka regėjimo lauko arba regėjimo aštrumo standarto, pažymėjimai gali būti išduoti išskirtiniais atvejais; tokias atvejais vairuotoją turėtų ištirti kompetentinga medicinos institucija, siekiant įsitikinti, ar jis neturi jokių kitų regėjimo funkcijos sutrikimų, įskaitant jautrumo ryškiai šviesai, kontrastinio jautrumo ir regėjimo prieblandoje sutrikimus. Vairuotojas ar kandidatas vairuotojo pažymėjimui gauti taip pat turėtų būti išlaikęs kompetentingos valdžios institucijos organizuotą vairavimo egzaminą.

                     1   grupė:

                              6.1.

                              Kandidatų vairuotojo pažymėjimui gauti arba tokiam pažymėjimui atnaujinti binokuliarinio regėjimo aštrumas, jeigu reikia, su korekciniais lęšiais, žiūrint abiem akimis, turėtų būti ne mažesnis kaip 0,5.
                              Be to, regėjimo horizontalus laukas turėtų būti ne mažesnis kaip 120 laipsnių, regėjimo lauko plotis – ne mažesnis kaip 50 laipsnių žiūrint į kairę ir 20 laipsnių žiūrint į viršų ir žemyn. Centriniame 20 laipsnių regėjimo spindulyje neturėtų būti jokių regėjimo defektų.
                              Jei kandidatui nustatoma ar konstatuojama progresuojanti akių liga, vairuotojo pažymėjimas jam gali būti išduotas ar atnaujintas, su sąlyga, kad jis bus reguliariai tikrinamas kompetentingoje medicinos institucijoje.

                              6.2.

                              Kandidatų vairuotojo pažymėjimui gauti arba tokiam pažymėjimui atnaujinti, visai nematančių viena akimi arba matančių tik viena akimi, pavyzdžiui, sergant diplopija, regėjimo aštrumas turėtų būti, jeigu reikia, su korekciniais lęšiais, ne mažesnis kaip 0,5. Kompetentinga medicinos institucija turėtų patvirtinti, jog tokia kandidato vairuotojo pažymėjimui gauti monokuliarinio regėjimo būklė tęsiasi pakankamai ilgai, kad prie jos būtų galima prisitaikyti ir kad regėjimo ta akimi laukas atitinka 6.1 punkte nustatytus reikalavimus.

                              6.3.

                              Jeigu diplopija atsirado arba vienos akies regėjimas buvo prarastas neseniai, turėtų būti taikomas atitinkamas adaptacinis laikotarpis (pavyzdžiui, šešių mėnesių), per kurį vairuoti yra draudžiama. Pasibaigus šiam laikotarpiui, vairuoti leidžiama tik gavus regos ir vairavimo specialistų sutikimą.

                     2   grupė:

                              6.4.

                              Kandidatų vairuotojo pažymėjimui gauti arba tokiam pažymėjimui atnaujinti sveikesnės akies regėjimo aštrumas, jeigu reikia, su korekciniais lęšiais, turėtų būti ne mažesnis kaip 0,8, o silpnesnės akies – ne mažesnis kaip 0,1. Jei korekciniai lęšiai naudojami tam, kad mažiausias regėjimo aštrumas būtų 0,8 ir 0,1, toks regėjimo aštrumas privalo būti pasiektas nešiojant akinius, kurių stiprumas neturi būti didesnis kaip plius aštuonios dioptrijos, arba nešiojant kontaktinius lęšius. Korekcija turi būti gerai toleruojama.
                              Be to, regėjimo abiem akimis horizontalus laukas turėtų būti ne mažesnis kaip 160 laipsnių, regėjimo lauko plotis turėtų būti ne mažesnis kaip 70 laipsnių žiūrint į kairę ir 30 laipsnių žiūrint į viršų ir žemyn. Centriniame 30 laipsnių regėjimo spindulyje neturėtų būti jokių regėjimo defektų.
                              Vairuotojo pažymėjimai neišduodami kandidatams vairuotojo pažymėjimui gauti ir neatnaujinami vairuotojams, turintiems padidėjusį kontrastinį jautrumą arba diplopiją.
                              Smarkiai pablogėjus vienos akies regėjimui, turėtų būti taikomas atitinkamas adaptacinis laikotarpis (pavyzdžiui, šešių mėnesių), per kuriuos vairuoti yra draudžiama. Pasibaigus šiam laikotarpiui, vairuoti leidžiama tik gavus regos ir vairavimo specialistų sutikimą.“

                  2.

                  10 punktas pakeičiamas taip:
                  „CUKRINIS DIABETAS

                              10.

                              Tolesniuose punktuose didelė hipoglikemija reiškia, kad ja sergančiam asmeniui reikalinga kito asmens pagalba, o pasikartojanti hipoglikemija apibūdinama kaip antrą kartą per dvyliką mėnesių pasireiškusi didelė hipoglikemija.

                     1   grupė:

                              10.1.

                              Vairuotojo pažymėjimai gali būti išduodami cukriniu diabetu sergantiems kandidatams vairuotojo pažymėjimui gauti arba atnaujinami ja sergantiems vairuotojams. Jei tokie asmenys gydomi vaistais, apie jų būklę turėtų būti pateikiama kompetentingos medicinos institucijos išvada, o jų sveikata turėtų būti atitinkamai sistemingai, tačiau ne rečiau kaip kartą kas penkerius metus, tikrinama.

                              10.2.

                              Vairuotojo pažymėjimai neišduodami kandidatams vairuotojo pažymėjimui gauti arba atnaujinami vairuotojams, kuriems pasikartojančiai pasireiškia didelė hipoglikemija arba (ir) kurie blogiau suvokia hipoglikemijos keliamus pavojus. Diabetu sergantis vairuotojas turėtų įrodyti, kad jis suvokia hipoglikemijos keliamus pavojus ir būtinybę tinkamai kontroliuoti savo būklę.

                     2   grupė:

                              10.3.

                              Gali būti svarstoma galimybė išduoti ir (arba) atnaujinti 2 grupės vairuotojų pažymėjimus cukriniu diabetu sergantiems vairuotojams. Jei asmuo gydomas vaistais, sukeliančiais hipoglikemijos padidėjimo riziką (t. y. insulinu ir kai kuriomis tabletėmis), jam turėtų būti taikomi šie kriterijai:

                                          —

                                          per praėjusius dvyliką mėnesių neturėti didelės hipoglikemijos pasireiškimo atvejų;

                                          —

                                          visapusiškai suvokti hipoglikemijos keliamus pavojus;

                                          —

                                          tinkamai kontroliuoti savo būklę sistemingais gliukozės kiekio kraujyje stebėjimais, mažiausiai du kartus per dieną ir prieš vairavimą;

                                          —

                                          jis turi įrodyti suvokiąs hipoglikemijos sukeliamą riziką;

                                          —

                                          neturėti jokių kitų vairuoti trukdančių diabeto komplikacijų.

                                    Be to, šiais atvejais tokie vairuotojo pažymėjimai turėtų būti išduodami atsižvelgiant į kompetentingos medicinos institucijos nuomonę ir sistemingai atliekamo medicininio patikrinimo, atliekamo ne rečiau kaip treji metai, rezultatus.

                              10.4.

                              Jei asmeniui ne miego metu, net jei jis nevairavo, pasireiškia didelė hipoglikemija, apie tai turėtų būti pranešama ir tokiu atveju turėtų būti naujai vertinama tokio asmens teisė gauti arba turėti vairuotojo pažymėjimą.“

                  3.

                  12 punktas pakeičiamas taip:
                  „EPILEPSIJA

                              12.

                              Epilepsijos priepuoliai ar kiti staigūs sąmonės būsenos pakitimai kelia rimtą pavojų kelių eismo saugumui, jei jie ištinka asmenį vairuojant varikliu varomą transporto priemonę.
                              Epilepsija sergantis asmuo – asmuo, kuris per mažiau nei penkerius metus patyrė du ar daugiau epilepsijos priepuolių. Sukeltas epilepsijos priepuolis – atpažįstamo veiksnio, kurio galima išvengti, sukeltas priepuolis.
                              Asmeniui, kuris patyrė priepuolį pirmą kartą arba kurio patirtas priepuolis yra pavienis, arba kuris buvo praradęs sąmonę, rekomenduojama nevairuoti. Reikalinga specialisto ataskaita, kurioje turėtų būti nurodytas draudimo vairuoti laikotarpis ir reikalaujamos paskesnės priemonės.
                              Labai svarbu, kad būtų nustatytas konkretus asmens epilepsijos sindromas ir priepuolio tipas, nes to reikia siekiant tinkamai įvertinti jo vairavimo saugumą (įskaitant tolesnių priepuolių riziką) ir paskirti tinkamą terapiją. Tai turėtų padaryti neurologas.

                     1   grupė:

                              12.1.

                              Pagal 1 grupę įvertintų epilepsija sergančių vairuotojų teisė turėti vairuotojo pažymėjimą nuolat peržiūrima tol, kol jie nebūna išbuvę be priepuolių bent jau penkerius metus.
                              Jei asmuo serga epilepsija, jis neatitinka kriterijų gauti vairuotojo pažymėjimą, kuriam netaikomos jokios sąlygos. Turi būti pateiktas pranešimas vairuotojų pažymėjimus išduodančiai valdžios institucijai.

                              12.2.

                              Sukeltas epilepsijos priepuolis. Jei kandidatas vairuotojo pažymėjimui gauti yra turėjęs žinomo provokuojančio veiksnio sukeltą epilepsijos priepuolį ir panašu, kad tas veiksnys nepasireikš vairuojant, toks asmuo gali būti pripažįstamas tinkamu vairuoti atskirais atvejais, atsižvelgiant į neurologo nuomonę (jei reikėtų, vertinimas turėtų būti atliktas atsižvelgiant į kitas III priedo dalis (pavyzdžiui, poveikį išgėrus alkoholio arba sergant kitomis ligomis).

                              12.3.

                              Pirmas arba vienintelis neišprovokuotas priepuolis. Kandidatas vairuotojo pažymėjimui gauti, turėjęs pirmą neišprovokuotą epilepsijos priepuolį, gali būti laikomas tinkamu vairuoti, jei jis neturėjo priepuolių per šešių mėnesių laikotarpį, ir jei atliktas reikalingas medicininis įvertinimas. Vairuotojams, kuriems buvo nustatytos geros prognozės ligos atžvilgiu, nacionalinės valdžios institucijos gali leisti vairuoti po trumpesnio laikotarpio.

                              12.4.

                              Kitas sąmonės netekimas. Asmens sąmonės netekimas vertinamas atsižvelgiant į tai, ar yra rizika jam prarasti sąmonę vairuojant.

                              12.5.

                              Epilepsija. Vairuotojai arba kandidatai vairuotojo pažymėjimui gauti gali būti laikomi tinkamais vairuoti, jei jie per vienerių metų laikotarpį daugiau priepuolių neturėjo.

                              12.6.

                              Tik miegant ištinkantys priepuoliai. Kandidatas vairuotojo pažymėjimui gauti arba vairuotojas, kurį priepuoliai ištinka tik miegant, gali būti laikomas tinkamu vairuoti, jei nustatyta, kad toks jam pasireiškiančių priepuolių pobūdis trunka ne trumpiau, nei nustatytas laikotarpis, per kurį neturi būti jokių epilepsijos priepuolių. Jei epilepsijos priepuolių būna ne miego metu, vairuotojo pažymėjimas gali būti išduodamas tik tada, jei nuo paskutinio priepuolio yra praėję vieneri metai (Žr. „Epilepsija“).

                              12.7.

                              Sąmonei arba gebėjimui veikti poveikio neturintys priepuoliai. Kandidatas vairuotojo pažymėjimui gauti arba vairuotojas, kuris niekada neturėjo priepuolių, išskyrus priepuolius, kurie išskirtinai neturi poveikio sąmonei ir nesukelia funkcinių sutrikimų, gali būti laikomas tinkamu vairuoti, jei nustatyta, kad tokie priepuoliai jam pasireiškia ne trumpiau nei laikotarpį, per kurį neturi būti jokių epilepsijos priepuolių. Jei jam pasireiškia kitokie priepuoliai, vairuotojo pažymėjimas gali būti išduodamas tik tada, jei nuo paskutinio priepuolio yra praėję vieneri metai (Žr. „Epilepsija“).

                              12.8.

                              Priepuoliai, atsiradę dėl gydytojo nurodymo pakeisti arba sumažinti priešepileptinę terapiją. Pacientui gali būti patariama nevairuoti nuo terapijos nutraukimo pradžios ir vėliau, šešis mėnesius po gydymo nutraukimo. Jei priepuoliai atsirado gydytojo nurodymu pakeitus vaistus arba nutraukus jų vartojimą, ir jei vėl pradėtas taikyti ankstesnis veiksmingas gydymas, vairavimą reikia nutraukti trims mėnesiams.

                              12.9.

                              Po epilepsijos gydymo tikslais atliktos operacijos. Žr. „Epilepsija“

                     2   grupė:

                              12.10.

                              Kandidatas vairuotojo pažymėjimui gauti per reikalaujamą epilepsijos priepuolių nebuvimo laikotarpį turėtų nevartoti priešepileptinių vaistų. Turi būti atliktas reikalingas medicininis patikrinimas. Išsamaus neurologinio patikrinimo metu neturi būti nustatyta jokios susijusios smegenų patologijos, o elektroencefalograma neturi rodyti jokios epileptiforminės veiklos. Po smarkaus epilepsijos požymių pasireiškimo turi būti atlikti elektroencefalograma ir reikalingas neurologinis įvertinimas.

                              12.11.

                              Sukeltas epilepsijos priepuolis. Jei kandidatas vairuotojo pažymėjimui gauti yra turėjęs žinomo provokuojančio veiksnio sukeltą epilepsijos priepuolį ir panašu, kad tas veiksnys nepasireikš vairuojant, toks asmuo atskirais atvejais, atsižvelgiant į neurologo nuomonę, gali būti pripažįstamas tinkamu vairuoti. Po smarkaus epilepsijos požymių pasireiškimo turi būti atliekami elektroencefalograma ir reikalingas neurologinis įvertinimas.
                              Struktūrinį intracerebrinį sužeidimą turinčiam asmeniui su padidinta priepuolių rizika neturėtų būti leidžiama vairuoti 2 grupės transporto priemonių tol, kol epilepsijos rizika nesumažės bent iki 2 % per metus. Prireikus vertinimas turėtų būti atliekamas atsižvelgiant į kitas susijusias III priedo dalis (pavyzdžiui, alkoholio vartojimo atveju).

                              12.12.

                              Pirmasis arba vienintelis neišprovokuotas priepuolis. Po atitinkamo neurologo įvertinimo kandidatas vairuotojo pažymėjimui gauti, kuris turėjo pirmą neišprovokuotą epilepsijos priepuolį, gali būti laikomas tinkamu vairuoti, jei per penkerius metus neturėjo daugiau priepuolių ir to pasiekė nevartodamas vaistų nuo epilepsijos. Vairuotojams, kuriems buvo nustatytos geros prognozės ligos atžvilgiu, nacionalinės valdžios institucijos gali leisti vairuoti po trumpesnio laikotarpio.

                              12.13.

                              Kitas sąmonės netekimas. Asmens sąmonės netekimas vertinamas atsižvelgiant į tai, ar yra rizika jam prarasti sąmonę vairuojant. Sąmonės netekimo rizika turėtų būti 2 % per metus arba mažesnė.

                              12.14.

                              Epilepsija. Reikia per 10 metų neturėti daugiau priepuolių ir tokia būklė turi būti pasiekta nevartojant vaistų nuo epilepsijos. Nacionalinės valdžios institucijos vairuotojams, kuriems buvo nustatytos geros prognozės ligos atžvilgiu, gali leisti vairuoti po trumpesnio laikotarpio. Tai taikoma ir jaunuolių epilepsijos atveju.
                              Tam tikri sutrikimai (pavyzdžiui, arterijų ir venų ydingas susiformavimas arba intracerebrinė hemoragija) padidina priepuolių riziką, net jei jie dar nepasireiškė. Tokiu atveju kompetentinga medicinos institucija turėtų atlikti įvertinimą; vairuotojo pažymėjimas gali būti išduodamas tik tada, jei priepuolio rizika yra 2 % per metus arba mažesnė.“


title: 1982 m. liepos 1 d. Komisijos direktyva, derinanti su technikos pažanga Tarybos direktyvą 77/313/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su skysčių, išskyrus vandenį, matavimo sistemomis, suderinimo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31982L0625

Oficialusis leidinys L 252 , 27/08/1982 p. 0010 - 0029 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 13 tomas 12 p. 0112  specialusis leidimas ispanų kalba: skyrius 13 tomas 12 p. 0258  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 13 tomas 12 p. 0112  specialusis leidimas portugalų kalba skyrius 13 tomas 12 p. 0258

		Komisijos direktyva1982 m. liepos 1 d.derinanti su technikos pažanga Tarybos direktyvą 77/313/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su skysčių, išskyrus vandenį, matavimo sistemomis, suderinimo(82/625/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1971 m. liepos 26 d. Tarybos direktyvą 71/316/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su bendromis matavimo priemonių ir metrologinės kontrolės metodų nuostatomis, suderinimo [1] su paskutiniais pakeitimais, padarytais Graikijos stojimo aktu, ypač jo 17 straipsnį,kadangi, atsižvelgiant į technikos pažangą aptariamoje srityje, Direktyva 77/313/EEB [2] turėtų būti iš dalies pakeista;kadangi šioje direktyvoje numatytoms priemonėms pritaria Direktyvų dėl techninių kliūčių panaikinimo prekiaujant matavimo priemonėmis derinimo su technikos pažanga komitetas,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisDirektyvos 77/313/EEB priedas šia direktyva iš dalies keičiamas taip:1. 2.2.6.2.3 punktas pakeičiamas taip:"2.2.6.2.3. Cisternos skyriuose turi būti sumontuotas sūkurių slopintuvas, išskyrus tą atvejį, kai matavimo sistema pagal 1.6.2.1.4 punktą turi dujų atskirtuvą."2. Po 3.1.2.4.2 punkto yra įterpiamas toks punktas:"3.1.3. Jei tai yra 2.2 ir 2.4 punktuose nurodytos matavimo sistemos, EEB modelis gali būti patvirtinamas pagal brėžinius ir schemas, jeigu jie atitinka 4 skirsnio nuostatas."3. Priede pridedamas 4 skirsnis.2 straipsnisValstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję iki 1983 m. gegužės 1 d., ją įgyvendina. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.3 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1982 m. liepos 1 d.Komisijos varduKarl-Heinz NarjesKomisijos narys[1] OL L 202, 1971 9 6, p. 1.[2] OL L 105, 1977 4 28, p. 18.--------------------------------------------------PRIEDAS4. AUTOMOBILINĖSE CISTERNOSE ĮRENGIAMOS MATAVIMO SISTEMOS4.1. Bendrieji reikalavimaiMatavimo sistemoms, kurios įrengiamos 2.2 ir 2.4 punktuose nurodytose automobilinėse cisternose, EEB modelis gali būti tvirtinamas tik išnagrinėjus pateiktus dokumentus, jeigu tos matavimo sistemos atitinka vieną iš 4.2 punkte nurodytų standartinių schemų ir žemiau išvardytus reikalavimus:4.1.1. Prie 1.16 punkte nurodytų žymenų turi būti pridėta nuoroda apie pasirinktą standartinę schemą.4.1.2. Matavimo sistemos komponentų EEB modelis turi būti tvirtinamas, kai jis nurodomas 1971 m. liepos 26 d. Direktyvoje 71/319/EEB dėl skysčių, išskyrus vandenį, skaitiklių arba 1971 m. spalio 12 d. Direktyvoje 71/348/EEB dėl skysčių, išskyrus vandenį, skaitiklių papildomos įrangos arba šioje direktyvoje.4.1.3. Jei cisterna turi keletą skyrių, išleidimo iš tų skyrių vamzdžius ir matavimo sistemą galima sujungti tiesiogiai arba per surenkamuosius vamzdžius, jeigu atitinkamoje standartinėje schemoje nenurodyta kitaip; visais atvejais taikomos 2.2.1 punkto antros dalies nuostatos.Jei matavimo sistema su keliais skyriais sujungta surenkamuoju vamzdžiu, turi būti įtaisas, užtikrinantis, kad keletas skyrių vienu metu nebūtų sujungti su matavimo sistema. Tačiau tas reikalavimas netaikomas, jeigu matavimo sistema turi 1.6.2.1.4 punkto nuostatas atitinkantį dujų atskirtuvą.4.1.4. Jei automobilinė cisterna turi dvi matavimo sistemas, kurias, jeigu būtina, galima sujungti su vienu arba daugiau skyrių, vamzdžiai ir vožtuvai turi būti sumontuoti taip, kad dviejų matavimo sistemų vienu metu nebūtų galima sujungti su tais pačiais skyriais. Be to, skyrių ir matavimo sistemų jungtys turi būti aiškiai pažymėtos, kad skyrius per klaidą nebūtų sujungtas su matavimo sistema, kuri nėra tinkama tame skyriuje esančiam produktui matuoti.4.1.5. Jei reikalaujama, kad būtų įrengtas sūkurių slopintuvas, jį galima sujungti su skyriaus dugne įmontuotu vožtuvu.4.1.6. Skyrius ir matavimo sistemas jungiantys vamzdžiai, sklendės ir čiaupai turi būti įrengti taip, kad tą matavimo sistemą atskyrus nuo automobilio jos nebūtų įmanoma sujungti su išoriniu rezervuaru.4.1.7. Paprastai skysčio tekėjimo kryptimi prieš skaitiklį arba dujų atskirtuvą montuojamą filtrą galima įtaisyti į pastarąjį.4.1.8. Turi būti įmanoma, kad įtaisus, kuriais skystis gali tekėti ne per skaitiklį, būtų galima užplombuoti siekiant, jog būtų laikomasi tam tikrų nacionalinių reikalavimų.4.1.9. Jei matavimo sistemose įmontuotos dvieigės sklendės, pastarosios turi būti suprojektuotos taip, kad vienu metu negalėtų sujungti trijų angų.4.2. Standartinės schemos+++++ TIFF +++++Standartinės schemos S 1 paaiškinimaiJeigu cisterna turi kelis skyrius, matavimo sistema tiesiogiai ir neišardomai be surenkamojo vamzdžio turi būti sujungta su atskiru skyriumi.A : Sūkurių slopintuvas.F : Filtras. Jis turi būti suprojektuotas ir įmontuotas taip, kad jį valyti būtų galima neištuštinant skaitiklio arba stebėjimo langelio (atitinkamai V1 arba V2).Visas filtras turi būti įmontuotas žemiau tiekimo taško lygio.T1, T2 T1 : Išleidžiamasis ir atbulinis vožtuvas, užtikrinantis, kad į matavimo sistemą nepakliūtų oro.T2 : Grįžimas į dujinę fazę cisternos skyriuje.car : Atbulinis vožtuvas, užtikrinantis, kad būtų užkirstas kelias dujų tekėjimui, jeigu dėl temperatūros padidėtų slėgis.C : Skaitiklis.Vm : Darbinis vožtuvas.I ir II : "Tuščios žarnos" tipo tiekimo sistemos variantai.V1 : Perpildymo stebėjimo langelis.V2 : 1.1.8 punkte apibrėžtas stebėjimo langelis, kuris taip pat naudojamas kaip dujų rodytuvas.at : Nuolatos atidarytas pakankamo skersmens alsuoklis, kurio pakanka užtikrinti, kad slėgis skaitiklyje būtų bent jau lygus atmosferos slėgiui.Nuolatinį oro išleidimą galima užtikrinti vertikaliu vamzdžiu be vožtuvo. Jei tas vamzdis sujungtas su cisternos viršumi, atbulinio "car" vožtuvo montuoti nebūtina.H : Skysčio slėgis.h : Cisternos dugno aukštis virš tiekimo taško. Tas aukštis turi būti toks, kad skysčio srautas, kol iš cisternos ištekės visas skystis, būtų bent jau lygus mažiausiam skaitiklio srautui.Galimybės: | a)matuojamasis tiekimas (tuščia žarna);b)tiesioginis nematuojamasis tiekimas, skystis iš cisternos išleidžiamas ir į ją įpilamas ne per skaitiklį. |+++++ TIFF +++++Standartinės schemos S 2 paaiškinimaiVamzdžiai, jungiantys cisternos skyrius ir matavimo sistemą, turi būti tokie, kad būtų užtikrintas nuolatinis sujungimas.A : Sūkurių slopintuvas.R : Dvieigė sklendė, per kurią galima atlikti matuojamąjį ir nematuojamąjį tiekimą ir iš cisternos išleisti skystį bei jį į cisterną įpilti taip, kad skystis netekėtų per skaitiklį.Ši sklendė neprivaloma. Ją gali atstoti tiesioginis sujungimas.F : Filtras. Išleidžiamąją sklendę leidžiama įmontuoti tada, jeigu greta jos įrengiamas atbulinis vožtuvas, užtikrinantis, kad į matavimo sistemą nepatektų dujų.PgS : 1.1.5 punkte apibrėžtas specialusis dujų šalintuvas.V1 : Specialiojo dujų šalintuvo stebėjimo langelis.T1, T2, T3, T4 T1 : Srautas į cisterną.T2 : Alsuoklis.T3 : Indas skysčio dalelėms, kurios srūva su dujomis, surinkti.T4 : Išleidžiamasis vožtuvas.C : Skaitiklis.va : Vožtuvas, kurį automatiškai uždaro specialusis dujų šalintuvas, kai slėgis per mažas, kad skaitiklyje neprasidėtų garavimas arba kai specialiajame dujų šalintuve susidaro dujų kamštis. Be to, tas vožtuvas turi užsidaryti, jeigu sugestų valdymo sistema.I ir II I variantas : Perpildymo stebėjimo langelis V2.II variantas : 1.1.8 punkte apibrėžtas stebėjimo langelis, kuris taip pat naudojamas kaip dujų rodytuvas V3.Vm : Darbinis vožtuvas.Vietoje automatinio vožtuvo va ir darbinio vožtuvo Vm galima naudoti specialųjį vožtuvą, kuris atlieka abi funkcijas. Tuo atveju tos abi funkcijos viena su kita neturi būti susijusios.Jei tai yra II variantas, šis specialus vožtuvas turi būti įmontuotas už stebėjimo langelio V3.at : Neautomatinis alsuoklis. Jis gali būti automatinis (pvz., automatiškai uždaromas matuojant ir vėl atidaromas, užbaigus matavimą).H : Skysčio slėgis.h : Cisternos dugno aukštis virš tiekimo taško. Tas aukštis turi būti toks, kad skysčio srautas, kol iš cisternos ištekės visas skystis, būtų bent jau lygus mažiausiam skaitiklio srautui.Galimybės: | a)matuojamasis tiekimas, kai skystis teka veikiamas siurblio (pilna žarna);b)tiesioginis nematuojamasis tiekimas (siurbliu ar be jo), skystis iš cisternos išleidžiamas ir į ją įpilamas ne per skaitiklį. |+++++ TIFF +++++Standartinės schemos S 3 paaiškinimaiR1 : Dvieigė sklendė, per kurią galima atlikti matuojamąjį ir nematuojamąjį tiekimą ir iš cisternos išleisti skystį bei jį į cisterną įpilti taip, kad skystis netekėtų per skaitiklį.Ši sklendė neprivaloma. Ją gali atstoti tiesioginis sujungimas.P : Siurblys. Jis gali būti keičiamos sukimosi krypties. Tuo atveju tarp sklendės R2 ir dujų atskirtuvo Sg turi būti įmontuotas atbulinis vožtuvas.R2 : Neprivaloma dvieigė sklendė, kai atliekamas nematuojamas tiekimas.F : Filtras. Jame galima įmontuoti išleidžiamąjį vožtuvą.Sg : 1.6.2.1.4 punkte apibrėžtas dujų atskirtuvas. Skysčio lygis šiame atskirtuve turi būti didesnis už skysčio lygį skaitiklyje.T1, T2 T1 : Tiesioginis tekėjimas į cisterną.T2 : Srautas skysčio dalelėms, kurios srūva su dujomis į cisterną per indą surinkti.C : Skaitiklis.Vm : Darbinis vožtuvas.cl : Atbulinis vožtuvas.fl1 : Pilna žarna ant suktuvo.fl2 : Neprivaloma antroji pilna žarna (labai trumpa), kad skystį būtų galima tiekti esant didelei srauto vertei.cla : Vožtuvas, užtikrinantis, kad pilna žarna neištuštėtų.R3 : Įtaisas, užtikrinantis tiekimą bet kuria žarna, jei matavimo sistema turi dvi žarnas. Tas įtaisas turi atitikti 1.10.1 punkto pirmos dalies ir 2.2.4 punkto antros dalies nuostatas.Galimybės: | a)matuojamasis tiekimas, kai skystis teka veikiamas siurblio (pilna arba tuščia žarna);b)matuojamasis tiekimas, kai skystis teka veikiamas sunkio jėgos (tuščia žarna);c)tiesioginis nematuojamasis tiekimas (su siurbliu ar be jo), skystis iš cisternos išleidžiamas ir į ją įpilamas ne per skaitiklį. |+++++ TIFF +++++Standartinės schemos S 4 paaiškinimaiR1 : Dvieigė sklendė, per kurią galima atlikti matuojamąjį ir nematuojamąjį tiekimą ir iš cisternos išleisti skystį bei jį į cisterną įpilti taip, kad skystis netekėtų per skaitiklį.Ši sklendė neprivaloma. Ją gali atstoti tiesioginis sujungimas.P : Siurblys. Jis gali būti keičiamos sukimosi krypties. Šiuo atveju tarp vožtuvo R2 ir dujų atskirtuvo Sg turi būti įmontuotas atbulinis vožtuvas.B : Neprivaloma gretšakė, per kurią galima nukreipti nematuojamojo tiekimo skystį, kurį tekėti priverčia sunkio jėga (tuščia žarna). Tą gretšakę leidžiama naudoti tik tada, jeigu neįmontuota sklendė R1.R2 : Neprivaloma dvieigė sklendė, kai tiekiama ne per skaitiklį.F : Filtras. Jame galima įmontuoti išleidžiamąjį vožtuvą.Sg : 1.6.2.1.4 punkte apibrėžtas dujų atskirtuvas. Skysčio lygis šiame atskirtuve turi būti didesnis už skysčio lygį skaitiklyje.car : Atbulinis vožtuvas, užkertantis kelią dujų srautui (jei tiekiama tuščia žarna).C : Skaitiklis.M : Slėgmatis; jį privaloma įmontuoti tik tada, jeigu yra gretšakė B.Atliekant pirminę apžiūrą šiuo slėgmačiu galima patikrinti, ar tiekimo metu, kai skystį tekėti priverčia sunkio jėga, slėgis skaitiklyje bent jau lygus atmosferos slėgiui.at : Automatinis arba neautomatinis alsuoklis. Jeigu įrengta gretšakė B, tas alsuoklis turi būti automatinis ir jo skersmuo turi būti pakankamas, kad būtų užtikrinta, jog slėgis skaitiklyje būtų bent jau lygus atmosferos slėgiui.Vm : Darbinis vožtuvas.I ir II I variantas : Tuščia žarna.II variantas : Pilnos ir tuščios žarnos derinys.cl : Atbulinis vožtuvas.V1 : Perpildymo stebėjimo langelis.V2 : 1.1.8 punkte apibrėžtas stebėjimo langelis, kuris taip pat naudojamas kaip dujų rodytuvas.fl1 : Pilna žarna ant suktuvo.cla : Vožtuvas, užtikrinantis, kad pilna žarna neištuštėtų.R3 : Įtaisas, užtikrinantis tiekimą pilna arba tuščia žarna. Tas įtaisas turi atitikti 1.10.1 punkto pirmos dalies ir 2.2.4 punkto antros dalies nuostatas.+++++ TIFF +++++Standartinės schemos S 5 paaiškinimaiJeigu cisterna turi keletą skyrių, matavimo sistema be surenkamųjų vamzdžių turi būti tiesiogiai ir neišardomai sujungta su atskiru skyriumi.A : Sūkurių slopintuvas.V : "Atidaryto arba uždaryto" tipo vožtuvas, užtikrinantis, kad srautas siurblio įėjimo angoje beveik nemažėja.M : Slėgmatis, pagal kurį tikrinama, kad slėgis siurblio įėjimo angoje niekada nebūtų mažesnis už atmosferos slėgį.P : Siurblys.F : Filtras.Išleidžiamąją sklendę įmontuoti leidžiama tik tada, jeigu ji turi atbulinį vožtuvą, užtikrinantį, kad į matavimo sistemą nepatektų dujų.Pg : Dujų šalintuvas. Su alsuokliu leidžiama naudoti du variantus: T1 ir T2.T1 : Dujų šalintuvą ir cisterną tiesiogiai jungiantis vamzdis. Šiuo atveju vamzdžiai į cisterną turi būti nutiesti išilgai sienelės siekiant, kad skysčio dalelės lengviau atsiskirtų nuo dujų.T2 : Dujų šalintuvas su cisterna sujungtas indu skysčio dalelėms, kurios srūva su dujomis, surinktiC : Skaitiklis.Vm : Darbinis vožtuvas.cl : Atbulinis vožtuvas.fl1: : Pilna žarna ant suktuvo.fl2 : Neprivaloma pilna antra žarna (labai trumpa), jeigu tiekiamojo skysčio srauto vertė yra didelė.cla : Vožtuvas, užtikrinantis, kad pilna žarna neištuštėtų.R : Įtaisas, užtikrinantis tiekimą bet kuria žarna, jeigu matavimo sistema turi dvi žarnas. Tas įtaisas turi atitikti 1.10.1 punkto pirmos dalies ir 2.2.4 punkto antros dalies nuostatas.Galimybės: | a)matuojamasis tiekimas, kai skystis teka veikiamas siurblio (pilna arba tuščia žarna);b)tiesioginis tiekimas siurbliu arba be jo, kai skystis neteka skaitikliu, ir skysčio išpylimas iš cisternos ir jo įpylimas į cisterną, kai skystis neteka skaitikliu. |+++++ TIFF +++++Standartinės schemos S 6 paaiškinimaiR1 : Dvieigė sklendė, per kurią galima atlikti matuojamąjį, nematuojamąjį tiekimą ir skystį iš cisternos išpilti bei jį į cisterną įpilti taip, kad skystis netekėtų per skaitiklį.Ši sklendė neprivaloma. Ją gali atstoti tiesioginis sujungimas.F : Filtras. Jame galima įmontuoti išleidžiamąjį vožtuvą.SgP : Su tiekimo siurbliu pagal 1.6.2.1.2 punkto pirmą dalį sujungtas dujų atskirtuvas. Tas įtaisas turi atitikti 1.6.2.1.4 punkte nustatytus reikalavimus. Jam turi būti suteiktas EEB modelio patvirtinimas.cl1 : Atbulinis vožtuvas. Tą vožtuvą galima įmontuoti už skaitiklio pagal skysčio tekėjimo kryptį.R2 : Neprivaloma dvieigė sklendė, kai naudojamas tiesioginis nematuojamasis tiekimas.C : Skaitiklis.I, II, III I variantas : Viena arba dvi pilnos žarnos.II variantas : Tuščia žarna.III variantas : Tuščios ir pilnos žarnos derinys.Vm : Darbinis vožtuvas.V1 : Perpildymo stebėjimo langelis.V2 : 1.1.8 punkte apibrėžtas stebėjimo langelis, kuris taip pat atstoja dujų rodytuvą.fl1 : Pilna žarna.fl2 : Neprivaloma pilna antra žarna (labai trumpa), jeigu tiekiamojo skysčio srauto vertė yra didelė.cla : Vožtuvas, užtikrinantis, kad pilna žarna neištuštėtų.cl2 : Atbulinis vožtuvas.at : Automatinis arba neautomatinis alsuoklis.R3 : Įtaisas, užtikrinantis tiekimą bet kuriuo iš dviejų įmanomų tiekimo būdų. Tas įtaisas turi atitikti 1.10.1 punkto pirmos dalies ir 2.2.4 punkto antros dalies nuostatas.Galimybės: | a)matuojamasis tiekimas, kai skystis teka veikiamas siurblio (pilna arba tuščia žarna);b)matuojamasis tiekimas, kai skystį tekėti verčia sunkio jėga (tuščia žarna);c)tiesioginis tiekimas siurbliu arba be jo, kai skystis neteka skaitikliu, ir skysčio išpylimas iš cisternos ir jo įpylimas į cisterną, kai skystis neteka skaitikliu. |+++++ TIFF +++++Standartinės schemos S 7 paaiškinimaiJeigu cisterna turi keletą skyrių ir jeigu įmanoma panaudoti surenkamuosius vamzdžius, skyrių dugne ir įleidimo vamzdyje turi būti įmontuoti "atidaryto arba uždaryto" tipo vožtuvai. Skyrius ir matavimo sistemą jungiantys vamzdžiai turi būti neišardomai sujungti.A : Sūkurių slopintuvai.R1 : Dvieigė sklendė, per kurią galima atlikti matuojamąjį, nematuojamąjį tiekimą ir skystį iš cisternos išpilti bei jį į cisterną įpilti taip, kad skystis netekėtų per skaitiklį.Ši sklendė neprivaloma. Ją gali atstoti tiesioginis sujungimas.P : Siurblys. Jis gali būti keičiamos sukimosi krypties. Tuo atveju tarp sklendės R2 ir specialiojo dujų šalintuvo PgS turi būti įmontuota atbulinė sklendė.B : Neprivaloma gretšakė, leidžianti, kad būtų matuojamas tiekimas, kai skystį tekėti verčia sunkio jėga (tuščia žarna). Tą gretšakę įmontuoti leidžiama tik tada, jeigu neįmontuojamas vožtuvas R1.R2 : Neprivaloma dvieigė sklendė, kai naudojamas tiesioginis nematuojamasis tiekimas.F : Filtras. Išleidžiamąją sklendę leidžiama naudoti tik tada, jeigu joje įmontuotas atbulinis vožtuvas, užtikrinantis, kad į matavimo sistemą nepatektų dujų.PgS : 1.1.5 punkte apibrėžtas specialusis dujų šalintuvas.V1 : Specialiojo dujų šalintuvo stebėjimo langelis.T1, T2, T3 T1 : Indas skysčio dalelėms, kurios srūva su dujomis, surinkti.T2 : Srautas į cisterną.T3 : Išleidžiamasis vožtuvas.C : Skaitiklis.va : Vožtuvas, kurį automatiškai uždaro specialusis dujų šalintuvas, kai slėgis per mažas, kad skaitiklyje neprasidėtų garavimas arba kai specialiajame dujų šalintuve susidaro dujų kamštis. Be to, tas vožtuvas turi užsidaryti, jeigu sugestų valdymo sistema.I, II, III I variantas : Viena arba dvi pilnos žarnos.II variantas : Tuščia žarna.III variantas : Tuščios ir pilnos žarnos derinys.Vm : Darbinis vožtuvas.Automatinį vožtuvą va ir darbinį vožtuvą Vm gali atstoti specialus šias abi funkcijas atliekantis vožtuvas. Tuo atveju abi funkcijos neturi būti susijusios. Tas specialus vožtuvas turi būti įmontuotas už stebėjimo langelio V3 pagal skysčio tekėjimo kryptį, jei tai yra (II ir III) variantai, kuriuose tas langelis yra numatytas.cl : Atbulinis vožtuvas.V2 : Perpildymo stebėjimo langelis.V3 : 1.1.8 punkte apibrėžtas stebėjimo langelis, kuris taip pat atstoja dujų rodytuvą.fl1 : Pilna žarna ant suktuvo.fl2 : Neprivaloma pilna antra žarna (labai trumpa), jeigu tiekiamo skysčio srauto vertė yra didelė.cla : Vožtuvas, užtikrinantis, kad pilna žarna neištuštėtų.at : Automatinis arba neautomatinis alsuoklis.R3 : Įtaisas, užtikrinantis tiekimą bet kuriuo iš dviejų įmanomų tiekimo būdų. Tas įtaisas turi atitikti 1.10.1 punkto pirmos dalies ir 2.2.4 punkto antros dalies nuostatas.Galimybės: | a)matuojamasis tiekimas, kai skystis teka veikiamas siurblio (pilna arba tuščia žarna);b)matuojamasis tiekimas, kai skystį tekėti verčia sunkio jėga (tuščia žarna);c)tiesioginis tiekimas siurbliu arba be jo, kai skystis neteka skaitikliu, ir skysčio išpylimas iš cisternos ir jo įpylimas į cisterną, kai skystis neteka skaitikliu. |+++++ TIFF +++++Standartinės schemos S 8 paaiškinimaiJeigu cisterna turi keletą skyrių ir jeigu įmanoma panaudoti surenkamuosius vamzdžius, skyrių dugne ir įleidimo vamzdyje turi būti įmontuoti "atidaryto arba uždaryto" tipo vožtuvai. Skyrius ir matavimo sistemą jungiantys vamzdžiai turi būti neišardomai sujungti.A : Sūkurių slopintuvai.P : Siurblys.Ro 1) matuojamąjį arba nematuojamąjį tiekimą siurbliu (pilna arba tuščia žarna);2) matuojamąjį arba nematuojamąjį tiekimą, kai skystį tekėti verčia sunkio jėga (tuščia žarna), skysčio išpylimas iš cisternos ir jo įpylimas į cisterną;3) cisternos pripildymas siurbliu P.R1 : Ši dvieigė sklendė neprivaloma. Ją gali atstoti tiesioginis sujungimas.F : Filtras.Išleidimo sklendę leidžiama įmontuoti tik tada, jeigu ji turi atbulinį vožtuvą, užtikrinantį, kad į matavimo sistemą nepatektų dujų.cl1 : Atbulinis vožtuvas.PgS : 1.1.5 punkte apibrėžtas specialusis dujų šalintuvas.V1 : Specialiojo dujų šalintuvo stebėjimo langelis.T1, T2, T3 T1 : Indas skysčio dalelėms, kurios srūva su dujomis, surinkti.T2 : Srautas į cisterną.T3 : Išleidžiamasis vožtuvas.C : Skaitiklis.va : Vožtuvas, kurį automatiškai uždaro specialusis dujų šalintuvas, kai slėgis per mažas, kad skaitiklyje neprasidėtų garavimas arba kai specialiajame dujų šalintuve susidaro dujų kamštis. Be to, tas vožtuvas turi užsidaryti, jeigu sugestų valdymo sistema.I, II, III I variantas : Viena arba dvi pilnos žarnos.II variantas : Tuščia žarna.III variantas : Tuščios ir pilnos žarnos derinys.Vm : Darbinis vožtuvas.Automatinį vožtuvą va ir darbinį vožtuvą Vm gali atstoti specialus tas abi funkcijas atliekantis vožtuvas. Tuo atveju abi funkcijos neturi būti susijusios. Tas specialus vožtuvas turi būti įmontuotas už stebėjimo langelio V3 pagal skysčio tekėjimo kryptį, jei tai yra (II ir III) variantai, kuriuose tas langelis yra numatytas.cl2 : Atbulinis vožtuvas.V2 : Perpildymo stebėjimo langelis.V3 : 1.1.8 punkte apibrėžtas stebėjimo langelis, kuris taip pat atstoja dujų rodytuvą.fl1 : Pilna žarna ant suktuvo.fl2 : Neprivaloma pilna antra žarna (labai trumpa), jeigu tiekiamo skysčio srauto vertė yra didelė.cla : Vožtuvas, užtikrinantis, kad pilna žarna neištuštėtų.at : Automatinis arba neautomatinis alsuoklis.R2 : Įtaisas, užtikrinantis tiekimą bet kuriuo iš dviejų įmanomų tiekimo būdų. Tas įtaisas turi atitikti 1.10.1 punkto pirmos dalies ir 2.2.4 punkto antros dalies nuostatas.Galimybės: | a)matuojamasis tiekimas, kai skystis teka veikiamas siurblio (pilna žarna);b)tiekimas siurbliu arba be jo, kai skystis neteka per skaitiklį ir skysčio išpylimas iš cisternos bei jo įpylimas į cisterną, kai skystis neteka per skaitiklį. |+++++ TIFF +++++Standartinės schemos S 9 paaiškinimaiR1 : Dvieigė sklendė matuojamajam tiekimui, skysčiui iš cisternos išpilti ir jam į cisterną įpilti, kai skystis neteka per skaitiklį.Ši sklendė neprivaloma. Ją gali atstoti tiesioginis sujungimas.P : Siurblys.B : Reguliuojama su cisterna sujungta siurblio gretšakė.R2 : Neprivaloma dvieigė sklendė tiesioginiam nematuojamajam tiekimui.cl1 : 2.4.1 punkte numatytas atbulinis vožtuvas. Jį taip pat galima įmontuoti tarp filtro ir dujų atskirtuvo.F : Filtras.Sg : 1.6.2.1.4 punkto arba 2.4.3.1 punkto antros dalies nuostatas atitinkantis dujų atskirtuvas. Ventiliavimo įtaisas sujungtas su dujine cisternos faze. Dėl saugumo reikalavimų prie to įtaiso galima prijungti vožtuvą vas; tuo atveju šis vožtuvas turi būti įmontuojamas tarp cisternos ir nuo jos į vožtuvą "vamp" nuvestos atšakos.C : Skaitiklis.vamp : Automatinis slėgį išlaikantis vožtuvas, sureguliuotas taip, kad cisternoje būtų išlaikomas bent 100 kPa didesnis slėgis už sočiųjų garų slėgį.Vm : Darbinis vožtuvas.cl2 : Atbulinis vožtuvas.Z : Dujinės fazės vamzdis, kurį galima naudoti tik automobilinei cisternai pripildyti ir produktui regeneruoti matavimo sistemos tikrinimo metu.Th : Termometras. Jis turi būti įmontuotas greta skaitiklio: dujų atskirtuve arba skaitiklio išėjimo ar įėjimo atvamzdyje.M : Privalomas slėgmatis.Mo : Neprivalomi slėgmačiai.Pastaba:a) siekiant užtikrinti, jog 2.4.5 punkte nustatytų reikalavimų būtų laikomasi, plokštelėje turi būti aiškiai nurodyta, kad automobilinės cisternos ir vartotojo cisternos dujinių fazių sujungti negalima;b) galima įmontuoti apsauginius vožtuvus; tuo atveju jie turi atitikti 2.4.6 punkto reikalavimus.--------------------------------------------------