title: 1999 m. kovo 16 d. Komisijos Direktyva 1999/14/EB derinanti su technikos pažanga Tarybos Direktyvą 77/538/EEB dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų galinių rūko žibintųTekstas svarbus EEE.

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31999L0014

Oficialusis leidinys L 097 , 12/04/1999 p. 0001 - 0013

		Komisijos Direktyva 1999/14/EB1999 m. kovo 16 d.derinanti su technikos pažanga Tarybos Direktyvą 77/538/EEB dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų galinių rūko žibintų(tekstas svarbus EEE)EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1970 m. vasario 6 d. Tarybos direktyvą 70/156/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių ir jų priekabų tipo patvirtinimą, suderinimo [1] su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/91/EB [2], ypač į jos 13 straipsnio 2 dalį,atsižvelgdama į 1977 m. birželio 28 d. Tarybos direktyvą 77/538/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių ir jų priekabų galinius rūko žibintus, suderinimo [3] su paskutiniais pakeitimais, padarytais Austrijos, Suomijos ir Švedijos stojimo aktu, ypač į jos 10 straipsnį,(1) kadangi Direktyva 77/538/EEB – tai viena iš atskirųjų direktyvų, reglamentuojančių Direktyva 70/156/EEB nustatytą EB tipo patvirtinimo tvarką, todėl Direktyvai 77/538/EEB galioja Direktyvos 70/156/EEB nuostatos dėl transporto priemonių sistemų, sudėtinių dalių ir atskirųjų techninių mazgų;(2) kadangi, laikantis Direktyvos 70/156/EEB 3 straipsnio 4 dalies ir 4 straipsnio 3 dalies reikalavimų, prie kiekvienos atskirosios direktyvos reikia pridėti informacinį dokumentą ir pagal Direktyvos 70/156/EEB VI priede pateiktą pavyzdį išduotą tipo patvirtinimo liudijimą, kad tą tipo patvirtinimą būtų galima kompiuterizuoti; kadangi todėl reikia atitinkamai iš dalies pakeisti Direktyvoje 77/538/EEB pateiktą tipo patvirtinimo liudijimą;(3) kadangi šias procedūras reikia supaprastinti, kad būtų išlaikytas Direktyvos 70/156/EEB 9 straipsnio 2 dalyje nurodytas tam tikrų atskirųjų direktyvų ir atitinkamų Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT/EEK) reglamentų lygiavertiškumas, tais atvejais, kai tie reglamentai iš dalies pakeičiami; kadangi, įgyvendinant pirmąjį etapą, Direktyvos 77/538/EEB techninius reikalavimus reikia pakeisti nustatytaisiais UN–ECE reglamente Nr. 38, naudojant dalinių nuorodų metodą;(4) kadangi būtina užtikrinti, kad būtų laikomasi Tarybos direktyvos 76/756/EEB [4] su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos direktyva 97/28/EB [5], ir Tarybos direktyvos 76/761/EEB [6] su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos direktyva 1999/17/EB [7], reikalavimų;(5) šioje direktyvoje pateiktos priemonės atitinka Direktyva 70/156/EEB įkurto Derinimo su technikos pažanga komiteto nuomonę,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisDirektyva 77/538/EEB iš dalies keičiama taip:1. 1 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:"1. Kiekviena valstybė narė EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimą suteikia tam galinio rūko žibinto tipui, kuris atitinka atitinkamuose prieduose nustatytus konstrukcijos ir patikros reikalavimus."2. 2 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:"To galinio rūko žibinto tipo, kurį valstybės narės patvirtina pagal 1 straipsnį, gamintojui valstybės narės suteikia EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklą, kurio pavyzdys pateiktas I priedo 3 priedėlyje."3. 4 straipsnis pakeičiamas taip:"4 straipsnisValstybių narių kompetentingosios valdžios institucijos Direktyvos 70/156/EEB 4 straipsnio 6 dalyje nustatyta tvarka informuoja viena kitą apie kiekvieną pagal šios direktyvos nuostatas jų suteiktą, atsisakytą suteikti ar panaikintą patvirtinimą."4. 9 straipsnis pakeičiamas taip:"9 straipsnisŠioje direktyvoje "transporto priemonė" – tai bet kuri transporto priemonė, skirta naudoti kelyje, su kėbulu arba be jo, turinti bent keturis ratus, kurios maksimalus konstrukcinis greitis yra daugiau kaip 25 km/h, bei jos priekabos, išskyrus transporto priemones, važiuojančias bėgiais, žemės ūkio ir miško pramonės traktorius ir visas judriąsias mašinas."5. Priedai pakeičiami šios direktyvos priedų tekstu.2 straipsnis1. Nuo 1999 m. spalio 1 d. arba, jei 3 straipsnyje minėtų tekstų paskelbimas atidedamas po 1999 m. balandžio 1 d., – po šešių mėnesių nuo tų tekstų paskelbimo faktinės datos, valstybės narės negali:- atsisakyti suteikti transporto priemonės arba galinio rūko žibinto EB tipo patvirtinimą ar nacionalinį tipo patvirtinimą, arba- uždrausti registruoti, parduoti ar pradėti eksploatuoti transporto priemones, arba parduoti ar pradėti eksploatuoti galinius rūko žibintusdėl priežasčių, susijusių su galiniais rūko žibintais, jei tie galiniai rūko žibintai atitinka Direktyvos 77/538/EEB reikalavimus su šia direktyva padarytais pakeitimais ir jei transporto priemonėse jie įrengti laikantis Direktyvos 76/756/EEB reikalavimų.2. Nuo 2000 m. balandžio 1 d. valstybė narės:- daugiau nesuteikia EB tipo patvirtinimo ir- gali atsisakyti suteikti nacionalinį tipo patvirtinimąbet kuriam transporto priemonės tipui dėl priežasčių, susijusių su galiniais rūko žibintais, taip pat bet kuriam galinio rūko žibinto tipui, jei nesilaikoma Direktyvos 77/538/EEB reikalavimų su šia direktyva padarytais pakeitimais.3. Nuo 2001 m. balandžio 1 d. Direktyvos 77/538/EEB reikalavimai su šia direktyva padarytais pakeitimais, susiję su galiniais rūko žibintais kaip su sudėtinėmis dalimis, taip pat taikomi įgyvendinant Direktyvos 70/156/EEB 7 straipsnio 2 dalies nuostatas.4. Nežiūrint į tai, kas pasakyta 2 ir 3 dalyse, valstybės narės galiniams rūko žibintams gali ir toliau suteikti atsarginių dalių EB tipo patvirtinimą ir leisti juos parduoti bei pradėti eksploatuoti, laikantis Direktyvoje 77/538/EEB anksčiau nustatytos tvarkos, jei šie galiniai rūko žibintai:- skirti montuoti jau naudojamose transporto priemonėse ir- atitinka minėtos direktyvos reikalavimus, galiojusius tuo metu, kai tos transporto priemonės buvo pirmą kartą užregistruotos.3 straipsnisII priedo 1 punkte nurodytos JT/EEK reglamento Nr. 38 dalys ir priedai bus paskelbti Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje iki 1999 m. balandžio 1 d.4 straipsnis1. Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję iki 1999 m. spalio 1 d., įgyvendina šią direktyvą; tačiau jei 3 straipsnyje minėtų tekstų paskelbimas atidedamas po 1999 m. balandžio 1 d., valstybės narės šį įsipareigojimą įgyvendina po šešių mėnesių nuo tų tekstų paskelbimo faktinės dienos. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.Šias priemones jos taiko nuo 1999 m. spalio 1 d. arba, jei 3 straipsnyje minėtų tekstų paskelbimas atidedamas po 1999 m. balandžio 1 d., – praėjus šešiems mėnesiams nuo tų tekstų paskelbimo faktinės dienos.Valstybės narės, tvirtindamos šias priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.2. Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.5 straipsnisŠi direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.6 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1999 m. kovo 16 d.Komisijos varduMartin BangemannKomisijos narys[1] OL L 42, 1970 2 23, p. 1.[2] OL L 11, 1999 1 16, p. 25.[3] OL L 220, 1977 8 29, p. 60.[4] OL L 262, 1976 9 27, p. 1.[5] OL L 171, 1997 6 30, p. 1.[6] OL L 262, 1976 9 27, p. 96.[7] OL L 97, 1999 4 12, p. 45.--------------------------------------------------PRIEDAS"PRIEDŲ SĄRAŠASI PRIEDAS: | Tipo patvirtinimo administracinės nuostatos |1 priedėlis: | Informacinis dokumentas |2 priedėlis: | Tipo patvirtinimo liudijimas |3 priedėlis: | EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklo pavyzdžiai |II PRIEDAS: | Techniniai reikalavimai |I PRIEDASTIPO PATVIRTINIMO ADMINISTRACINĖS NUOSTATOS1. PARAIŠKA EB SUDĖTINĖS DALIES TIPO PATVIRTINIMO LIUDIJIMUI GAUTI1.1. Paraišką galinio rūko žibinto EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo pagal Direktyvos 70/156/EEB 3 straipsnio 4 dalies reikalavimus liudijimui gauti pateikia gamintojas.1.2. Informacinio dokumento pavyzdys pateiktas 1 priedėlyje.1.3. Tipo patvirtinimo bandymus atliekančiam techninės priežiūros centrui reikia pateikti:1.3.1. du pavyzdžius su rekomenduojama naudoti lempa ar lempomis; jei įtaisai nėra identiški, tačiau yra simetriški ir juos galima montuoti transporto priemonės kairiajame ir dešiniajame šonuose, du pateikiamieji pavyzdžiai gali būti identiški ir gali būti skirti montuoti tik kairiajame ar tik dešiniajame transporto priemonės šone.2. ŽYMĖJIMAS2.1. Ant EB tipo patvirtinimui pateiktų įtaisų turi būti:2.1.1. gamintojo prekės pavadinimas ar ženklas;2.1.2. jei tai žibintai su keičiamais šviesos šaltiniais: informacija apie leidžiamų naudoti kaitrinių lempų tipą (tipus);2.1.3. jei tai žibintai su nekeičiamais šviesos šaltiniais: informacija apie nominaliąją įtampą voltais ir galią vatais.2.2. Ženklai turi būti aiškiai matomi ir nenusitrinantys, jie turi būti ant šviesą spinduliuojančio įtaiso paviršiaus arba ant vieno iš šviesą spinduliuojančių paviršių. Įtaisą sumontavus transporto priemonėje, ženklai turi būti matomi išorėje.2.3. Ant kiekvieno įtaiso turi būti pakankamai vietos sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklui. Jam skirta vieta turi būti parodyta 1 priedėlyje nurodytame brėžinyje.3. EB SUDĖTINĖS DALIES TIPO PATVIRTINIMO SUTEIKIMAS3.1. Jei atitinkami reikalavimai yra įvykdyti, suteikiamas Direktyvos 70/156/EEB 4 straipsnio 3 dalyje, ir, tam tikrais atvejais, 4 straipsnio 4 dalyje nurodytas EB tipo patvirtinimas.3.2. EB tipo patvirtinimo liudijimo pavyzdys pateiktas 2 priedėlyje.3.3. Kiekvienam patvirtintam galinių rūko žibintų tipui Direktyvos 70/156/EEB VII priede nustatyta tvarka suteikiamas patvirtinimo numeris. Ta pati valstybė narė negali to paties numerio suteikti kitam galiniam rūko žibintų tipui.3.4. Jei prašoma suteikti apšvietimo ir šviesos signalinio įtaiso, į kurį įeina galinis posūkio žibintas ir kiti žibintai, EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimą, gali būti suteikiamas vienas tipo patvirtinimo numeris, tačiau su sąlyga, jog tas galinis rūko žibintas atitinka šios direktyvos reikalavimus ir jog kiekvienas žibintas, esantis apšvietimo ir šviesos signalinio įtaiso, kuriam prašoma suteikti EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimą, dalimi, atitinka jį reglamentuojančios atskirosios direktyvos reikalavimus.4. EB SUDĖTINĖS DALIES TIPO PATVIRTINIMO ŽENKLAS4.1. Be 2.1 punkte minėtų ženklų, ant kiekvieno šioje direktyvoje nustatyta tvarka patvirtinto galinio rūko žibinto turi būti EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklas.4.2. Šį ženklą sudaro:4.2.1. stačiakampis, kuriame įrašyta raidė "e", po kurios eina sudėtinės dalies tipo patvirtinimą suteikusios valstybės narės skiriamasis skaičius ar raidės:Vokietija – lPrancūzija – 2Italija – 3Nyderlandai – 4Švedija – 5Belgija – 6Ispanija – 9Jungtinė Karalystė – 11Austrija – 12Liuksemburgas – 13Suomija – 17Danija – 18Portugalija – 21Graikija – 23Airija – IRL;4.2.2. netoli stačiakampio esantis "bazinis patvirtinimo numeris", kuris yra Direktyvos 70/156/EEB VII priede nurodyto tipo patvirtinimo numerio 4 segmentas, prieš kurį rašomi du skaičiai, nurodantys paskutinio svarbaus Direktyvos 77/538/EEB techninio pakeitimo, padaryto iki EEB tipo patvirtinimo suteikimo dienos, eilės numerį. Šioje direktyvoje eilės numeris yra 00;4.2.3. papildomas simbolis, kurį sudaro raidė "F".4.3. EB tipo patvirtinimo ženklą reikia pritvirtinti prie žibinto lęšio ar prie vieno iš lęšių; šį ženklą reikia pritvirtinti taip, kad jis nenusitrintų ir būtų gerai matomas net ir sumontavus tuos žibintus transporto priemonėje.4.4. Šio EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklo pavyzdžiai pateikti 3 priedėlio 1 paveiksle.4.5. 3.4 punkte numatytais atvejais apšvietimo ir šviesos signaliniam įtaisui, į kurį įeina galinis rūko žibintas ir kiti žibintai, suteikiant vieną EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo numerį, galima pritvirtinti vieną EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklą, kurį sudaro:4.5.1. stačiakampis, kuriame įrašyta raidė "e", po kurios eina sudėtinės dalies tipo patvirtinimą suteikusios valstybės narės skiriamasis skaičius ar raidės (žr. 4.2.1 punktą);4.5.2. bazinis patvirtinimo numeris (žr. 4.2.2 punktą, pirmąją sakinio pusę);4.5.3. prireikus – tam tikra rodyklė tiek, kiek ji susijusi su žibintų junginio visuma.4.6. Šis ženklas gali būti bet kurioje sugrupuotųjų, kombinuotųjų ar tarpusavyje sujungtųjų žibintų vietoje, jei tik:4.6.1. sumontavus žibintus, ženklas yra matomas;4.6.2. jokio sugrupuotųjų, kombinuotųjų ar tarpusavyje sujungtųjų žibintų sudėtinės dalies negalima išimti, kartu nenuimant patvirtinimo ženklo.4.7. Kiekvieno žibinto identifikavimo simbolis, atitinkantis kiekvieną direktyvą, pagal kurią buvo suteiktas EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimas, kartu su eilės numeriu (žr. 4.2.2 punktą, antrąją sakinio pusę), o prireikus – raidė "D" ir tam tikra rodyklė žymimi:4.7.1. ant tam tikro šviesą spinduliuojančio paviršiaus;4.7.2. arba nurodoma kartu su kita informacija tokiu būdu, kad kiekvieną iš sugrupuotųjų, kombinuotųjų ar tarpusavyje sujungtųjų žibintų būtų galima lengvai identifikuoti.4.8. Šio ženklo segmentų matmenys turi būti ne mažesni už minimaliuosius pavienių ženklų matmenis, nurodytus įvairiose direktyvose, pagal kurias buvo suteiktas EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimas.4.9. Su kitais žibintais sugrupuoto, kombinuoto ar tarpusavyje sujungto žibinto EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklo pavyzdžiai pateikti 3 priedėlio 2 paveiksle.5. TIPO MODIFIKACIJOS IR PATVIRTINIMŲ PAKEITIMAI5.1. Darant pagal šią direktyvą patvirtinto tipo pakeitimus, galioja Direktyvos 70/156/EEB 5 straipsnio nuostatos.6. GAMYBOS ATITIKTIS6.1. Galioja bendroji taisyklė, reikalaujanti pagal Direktyvos 70/156/EEB 10 straipsnio nuostatas imtis gamybos atitikties užtikrinimo priemonių.6.2. Kiekvienas galinis rūko žibintas turi atitikti 6 ir 9 punktuose [1] pateiktas fotometrines sąlygas. Nežiūrint į tai, jei tai iš serijinės gamybos gaminių atsitiktine atranka pasiriktas galinis rūko žibintas, mažiausio spinduliuojamos šviesos stiprio reikalavimai (matavimams naudojant standartinę kaitrinę lempą, nurodytą 7 punkte [2] kiekviena atitinkama kryptimi apribojami iki 80 % mažiausių dydžių, nurodytų 6 punkte [3].1 priedėlis+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++2 priedėlis+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++3 priedėlisEB SUDĖTINĖS DALIES TIPO PATVIRTINIMO ŽENKLO PAVYZDŽIAI+++++ TIFF +++++1 paveikslasĮtaisas, ant kurio yra pirmiau pateiktas EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklas, yra Vokietijoje (e1) pagal šios direktyvos reikalavimus (00) patvirtintas galinis rūko žibintas, kuriam suteiktas bazinio patvirtinimo numeris yra 1471.+++++ TIFF +++++2 paveikslasSugrupuotųjų, kombinuotųjų ir tarpusavyje sujungtųjų žibintų supaprastintas žymėjimas, kai vienas ar daugiau žibintų yra vieno mazgo dalis(Vertikaliosios ir horizontaliosios linijos reiškia šviesos signalinio įtaiso formą. Jos nėra patvirtinimo ženklo dalis)A PAVYZDYS+++++ TIFF +++++B PAVYZDYS+++++ TIFF +++++C PAVYZDYSPastabos.Čia pateikti trys patvirtinimo ženklai (A, B ir C pavyzdžiai) – tai trys variantai, kuriuos galima naudoti apšvietimo ir šviesos signalinio įtaisams žymėti, kai du ar daugiau žibintų yra vieno sugrupuotųjų, kombinuotųjų ar tarpusavyje sujungtųjų žibintų mazgo dalys. Šie patvirtinimo ženklai rodo, kad šis įtaisas buvo patvirtintas Vokietijoje (e1), kad jam suteiktas 1712 bazinis numeris ir kad jį sudaro šios dalys:IA klasės šviesą atspindintis įtaisas, patvirtintas pagal Direktyvos 76/757/EEB reikalavimus, eilės Nr. 02;2a kategorijos galinis posūkio rodiklio žibintas, patvirtintas pagal Direktyvos 76/759/EEB reikalavimus, eilės Nr. 01;Raudonos spalvos galinis gabaritinis žibintas (R), patvirtintas pagal Direktyvos 76/758/EEB II priedo reikalavimus, eilės Nr. 02;Galinis rūko žibintas (F), patvirtintas pagal Direktyvos 77/538/EEB reikalavimus, eilės Nr. 00;Atbulinės eigos žibintas (AR), patvirtintas pagal Direktyvos 77/539/EEB reikalavimus, eilės Nr. 00;Dviejų stiprio lygių stop žibintas (S2), patvirtintas pagal Direktyvos 76/758/EEB II priedo reikalavimus, eilės Nr. 02;Galinio valstybinio numerio ženklo žibintas (L), patvirtintas pagal Direktyvos 76/760/EEB reikalavimus, eilės Nr. 00.II PRIEDASTECHNINIAI REIKALAVIMAI1. Galioja techniniai reikalavimai, pateikti JT/EEK reglamento Nr. 38, konsoliduojančio šiuos dokumentus:- Reglamento originalą (00) [1]- Reglamento Nr. 38 1 papildymą [2]- Reglamento Nr. 38 2 ir 3 papildymus su pakeitimais [3]- Reglamento Nr. 38 4 papildymą [4]- Reglamento Nr. 38 5 papildymą [5]1 ir 5–9 dalyse bei 3 priede, išskyrus tai, kad:1.1. Ten, kur pateikta nuoroda į "Reglamentą Nr. 48", reikia suprasti, kad tai nuoroda į "Direktyvą 76/756/EEB".1.2. Ten, kur pateikta nuoroda į "Reglamentą Nr. 37", reikia suprasti, kad tai nuoroda į "Direktyvos 76/761/EEB VII priedą"."[1] Šios direktyvos II priedo 1 punkte minėtų dokumentų.[2] Šios direktyvos II priedo 1 punkte minėtų dokumentų.[3] Šios direktyvos II priedo 1 punkte minėtų dokumentų.[1] [2] [3] [4] [5] TRANS/WP.29/524.--------------------------------------------------


title: 1996 m. rugsėjo 30 d. Komisijos direktyva 96/63/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 76/432/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių stabdymo įtaisais, suderinimoTekstas svarbus EEE

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31996L0063

Oficialusis leidinys L 253 , 05/10/1996 p. 0013 - 0014

		Komisijos direktyva 96/63/EB1996 m. rugsėjo 30 d.iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 76/432/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių stabdymo įtaisais, suderinimo(tekstas svarbus EEE)EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 100a straipsnį,atsižvelgdama į 1974 m. kovo 4 d. Tarybos direktyvą 74/150/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių ratinių žemės ūkio ar miškų ūkio traktorių tipo patvirtinimą, suderinimo [1] su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 88/297/EB [2], ypač į jos 12 ir 13 straipsnius,kadangi stabdymo bandymą galima patobulinti pakeičiant vidutinį lėtėjimą formule, apibrėžiančia stabdymo kelią kaip greičio funkciją; kadangi po tokio pakeitimo bus kitų pakeitimų, skirtų didinti traktorių saugą ir tobulinti kitas su jų naudojimu susijusias sudėtines dalis;kadangi šioje direktyvoje numatytos priemonės atitinka Direktyva 74/150/EEB įsteigto Derinimo su technikos pažanga komiteto nuomonę,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisTarybos direktyvos 76/432/EEB [3] I ir II priedai iš dalies keičiami pagal šios direktyvos priedą.2 straipsnis1. Nuo 1997 m. spalio 1 d. nė viena valstybė narė neturi teisės:- atsisakyti tam tikram traktorių tipui suteikti EB tipo patvirtinimą, išduoti Tarybos direktyvos 74/150/EEB 10 straipsnio 1 dalies paskutinėje įtraukoje nurodytą dokumentą arba suteikti nacionalinį tipo patvirtinimą,- uždrausti registruoti, parduoti ar pradėti eksploatuoti traktoriusdėl su stabdymo įtaisais susijusių priežasčių, jei tie traktoriai atitinka Direktyvos 76/432/EEB su pakeitimais, padarytais šia direktyva, reikalavimus.2. Nuo 1998 m. kovo 1 d. valstybės narės:- nebesuteikia EB tipo patvirtinimo, nebeišduoda Tarybos direktyvos 74/150/EEB 10 straipsnio 1 dalies paskutinėje įtraukoje nurodyto dokumento,- gali atsisakyti suteikti nacionalinį tipo patvirtinimątraktorių tipui dėl su stabdymo įtaisais susijusių priežasčių, jei nesilaikoma Direktyvos 76/432/EEB su pakeitimais, padarytais šia direktyva, reikalavimų.3 straipsnis1. Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję iki 1997 m. spalio 1 d., įgyvendina šią direktyvą. Jos nedelsdamos apie tai praneša Komisijai.2. Valstybės narės, tvirtindamos šias priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.3. Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių nacionalinės teisės nuostatų tekstus.4 straipsnisŠi direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.5 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1996 m. rugsėjo 30 d.Komisijos varduMartin bangemannKomisijos narys[1] OL L 84, 1974 3 28, p. 10.[2] OL L 126, 1988 5 20, p. 52.[3] OL L 122, 1976 5 8, p. 1.--------------------------------------------------PRIEDASDirektyva 76/432/EEB iš dalies keičiama taip:"1. I priedo 4.2.6 punkto pirmos pastraipos gale įrašomas toks sakinys: "Kai paprastai stabdoma daugiau kaip viena ašis, viena ašis gali būti atkabinama, jei įjungus darbinius stabdžius ta ašis yra automatiškai sukabinama, o sugedus sukabinimo įtaisui, tai įvyksta automatiškai."2. II priedo 1.1.1 punkto pirmas sakinys pakeičiamas taip:"Darbinių stabdžių veiksmingumas nustatomas pagal stabdymo kelią, apskaičiuojamą pagal 2.1.1.1 punkte nurodytą formulę.";1.2.2.2 punktas panaikinamas;2.1.1.1 punktas iš dalies keičiamas taip:"2.1.1.1. Esant O tipo bandymo sąlygoms, stabdymo kelias turi būti:S≤ 0,15 V +V,čia:V – didžiausias projektinis greitis km/h;Smax – didžiausias stabdymo kelias metrais"."--------------------------------------------------


title: 1988 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyva dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su medžiagomis ir gaminiais, galinčiais liestis su maisto produktais, suderinimo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31989L0109

Oficialusis leidinys L 040 , 11/02/1989 p. 0038 - 0044 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 13 tomas 17 p. 0207  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 13 tomas 17 p. 0207

		Tarybos direktyva1988 m. gruodžio 21 d.dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su medžiagomis ir gaminiais, galinčiais liestis su maisto produktais, suderinimo(89/109/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 100a straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,bendradarbiaudama su Europos Parlamentu [1],atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [2],kadangi 1976 m. lapkričio 23 d. Tarybos direktyva 76/893/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su medžiagomis ir gaminiais, galinčiais liestis su maisto produktais [3] su paskutiniais pakeitimais, padarytais Ispanijos ir Portugalijos stojimo aktu [4], daugelį kartų buvo iš esmės keičiama; kadangi, darant naujus minėtos direktyvos pakeitimus, reikėtų pasinaudoti proga ir konsoliduoti atitinkamų esamų tekstų nuostatas, tokiu būdu garantuojant juridinį aiškumą;kadangi Direktyva 76/893/EEB buvo priimta dėl to, kad skirtumai, tuo metu egzistavę nacionaliniuose įstatymuose, susijusiuose su minėtomis medžiagomis ir gaminiais, trukdė jiems laisvai judėti, galėjo sukurti nelygias konkurencijos sąlygas ir tokiu būdu turėti tiesioginį poveikį bendrosios rinkos sukūrimui bei veikimui;kadangi, siekiant laisvo minėtų medžiagų ir gaminių judėjimo, tuos įstatymus reikėjo suderinti, visų pirma atsižvelgiant į sveikatos apsaugos reikalavimus, sveikatos apsaugą bei ekonominius ir technologinius poreikius;kadangi pasirinktu būdu, visų pirma, pagrindinėje direktyvoje reikėjo nustatyti bendruosius principus, kuriais remiantis teisiniai skirtumai tarp tam tikrų medžiagų ar gaminių grupių buvo pašalinti ir vėliau galėjo būti šalinami atskiromis direktyvomis; kadangi šis metodas pasitvirtino ir dėl to turėtų būti išsaugotas;kadangi dengiančios arba gaubiančios medžiagos, kurios visos ar kurių dalis sudaro maisto produktų dalį, negalėjo būti laikomos tiesiog besiliečiančiomis su šiais maisto produktais; kadangi tokiu atveju reikėjo atsižvelgti į galimą tiesioginį vartojimą; kadangi dėl to šioje direktyvoje nustatytos taisyklės yra netinkamos tokiomis aplinkybėmis;kadangi šios direktyvos pagrindą turėtų sudaryti principas, nustatantis, kad bet kuri medžiaga ar gaminys, galintis liestis arba tiesiogiai ar netiesiogiai besiliečiantis su maisto produktais, turi būti pakankamai stabilus, kad į maisto produktus neišsiskirtų toks medžiagų kiekis, kuris keltų pavojų žmonių sveikatai arba nepriimtinai pakeistų maisto produktų sudėtį arba pablogintų jų juslines savybes;kadangi, siekiant šio tikslo, gali prireikti nustatyti įvairių rūšių apribojimus, taikomus pavieniui ar derinamus tarpusavyje; kadangi atskirose direktyvose reikėtų išlaikyti tuos apribojimus, kurie geriausiai pasitarnauja norimam tikslui pasiekti, atsižvelgiant į kiekvienai medžiagų ar gaminių grupei būdingas technologines charakteristikas;kadangi, siekiant, kad medžiagos ir gaminiai būtų vartojami pagal paskirtį, reikėtų numatyti tinkamą ženklinimą; kadangi šio ženklinimo būdai gali skirtis priklausomai nuo vartotojo;kadangi ši direktyva netaikoma produktų, kurie dėl maisto produktuose pasireiškiančių savybių, neturi būti skirti liestis arba liestis su maisto produktais, ženklinimui;kadangi atskirų direktyvų, įgyvendinančių pagrindinius principus, ir jų pakeitimų projektų rengimas sudaro technines įgyvendinimo priemones; kadangi, siekiant supaprastinti ir paspartinti šią procedūrą, priimti priemones reikėtų pavesti Komisijai;kadangi prieš atskiromis direktyvomis priimant nuostatas, kurios gali turėti įtakos visuomenės sveikatai, reikėtų pasiteirauti Maisto produktų mokslinio komiteto, įkurto Komisijos sprendimu 74/234/EEB [5], nuomonės;kadangi pageidautina, kad visais atvejais, kai Taryba suteikia Komisijai įgaliojimus įgyvendinti taisykles, taikomas maisto produktams, turėtų būti numatyta glaudaus valstybių narių ir Komisijos bendradarbiavimo Tarybos sprendimu 69/414/EEB [6] įsteigtame Maisto produktų nuolatiniame komitete tvarka,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnis1. Ši direktyva taikoma medžiagoms ir gaminiams, kurios, kaip galutinis produktas, yra skirtos liestis su maisto produktais arba liečiasi su jais ir tam yra skirtos, toliau – "medžiagos ir gaminiai".Dengiančioms ar gaubiančioms medžiagoms, kuriomis dengiamas sūrių paviršius, gatavi mėsos produktai ar vaisiai, ir sudarančioms maisto produktų dalį ir kurios gali būti vartojamos su šiais maisto produktais, ši direktyva nėra taikoma.2. Ši direktyva taikoma medžiagoms ir gaminiams, kurie liečiasi su geriamuoju vandeniu. Tačiau ji netaikoma stacionariai vandens tiekimo įrangai, naudojamai visuomeniniame arba privačiame sektoriuje.3. Ši direktyva netaikoma antikvariniams daiktams.2 straipsnisMedžiagos ir gaminiai turi būti gaminami laikantis geros gamybos praktikos, kad, juos naudojant įprastomis ar numanomomis sąlygomis į maisto produktus neišsiskirtų tokie sudedamųjų medžiagų kiekiai, kurie galėtų:- kelti pavojų žmonių sveikatai,- nepriimtinai pakeisti maisto produktų sudėtį arba pablogintų jų juslines savybes.3 straipsnis1. I priede išvardytų medžiagų ir gaminių grupėms ir atitinkamais atvejais tų medžiagų ir gaminių deriniams taikomos atskiros direktyvos.2. Atskiros direktyvos, įskaitant esamų atskirų direktyvų pakeitimus, priimamos 8 straipsnyje numatyta tvarka.3. Į atskiras direktyvas gali būti įtraukiamas:a) medžiagų, kurias leidžiama naudoti, išskyrus visas kitas, sąrašas (tikslus sąrašas);b) šių medžiagų grynumo reikalavimai;c) specialios šių medžiagų ir (arba) medžiagų ir gaminių, kuriuos jos sudaro, vartojimo sąlygos;d) tam tikrų sudedamųjų dalių arba sudedamųjų dalių grupių specifiniai migracijos į maisto produktus arba ant jų lygiai;e) bendrieji sudedamųjų dalių migracijos į maisto produktus arba ant jų lygiai;f) jei reikia, nuostatos, kurių tikslas – apsaugoti žmonių sveikatą nuo pavojaus, kuris gali kilti dėl sąlyčio su medžiagomis ir gaminiais;g) kitos taisyklės, užtikrinančios 2 straipsnio laikymąsi;h) pagrindinės taisyklės, būtinos tikrinant, ar laikomasi d, e, f ir g punktų nuostatų;i) išsamios taisyklės, susijusios su mėginių ėmimu bei analizės metodais, leidžiančiais patikrinti, ar laikomasi a–g punktų nuostatų.Nuostatos, kurios gali turėti įtakos žmonių sveikatai, priimamos pasikonsultavus su Maisto produktų moksliniu komitetu. Jos turi atitikti II priede nustatytus reikalavimus.4 straipsnis1. Nepaisydama 3 straipsnio, tuo atveju, kai medžiagų sąrašas buvo sudarytas pagal to straipsnio 3 dalies a punkto nuostatas, valstybė narė gali leisti naudoti savo teritorijoje į sąrašą neįtrauktą medžiagą, jei laikomasi šių reikalavimų:a) leidimas privalo būti išduotas ne ilgesniam kaip dviejų metų laikotarpiui;b) valstybė narė privalo atlikti oficialų medžiagų ir gaminių, pagamintų iš medžiagos, kurią ji leido naudoti, patikrinimą;c) tokiu būdu pagamintos medžiagos privalo turėti skiriamąjį požymį, kuris bus apibūdintas leidime.2. Per du mėnesius nuo kiekvieno leidimo, sudaryto pagal 1 dalį, įsigaliojimo dienos valstybė narė perduoda kitoms valstybėms narėms ir Komisijai jo tekstą.3. Iki pasibaigiant 1 dalies a punkte numatytam laikotarpiui valstybė narė gali pateikti Komisijai prašymą į 3 straipsnio 3 dalies a punkte nurodytą sąrašą įtraukti medžiagą, kuriai pagal šio straipsnio 1 dalį yra išduotas nacionalinis leidimas. Tuo pačiu metu ji pateikia patvirtinamuosius dokumentus, nurodydama priežastis, kurios, jos nuomone, pagrindžia šį įtraukimą į sąrašą, ir nurodo numatomą šių medžiagų tikslinę paskirtį.Per 18 mėnesių nuo prašymo pateikimo, remiantis informacija apie visuomenės sveikatą, pasikonsultavus su Maisto produktų moksliniu komitetu, 9 straipsnyje nustatyta tvarka priimamas sprendimas dėl to, ar konkreti medžiaga gali būti įtraukta į 3 straipsnio 3 dalies a punkte nurodytą sąrašą, ar nacionalinis leidimas turėtų būti panaikintas. Jei pasitvirtina, kad 3 straipsnio 3 dalies b, c ir d punktų nuostatos yra būtinos, jos priimamos laikantis tos pačios tvarkos. Nepaisant šio straipsnio 1 dalies a punkto, nacionalinis leidimas lieka galioti tol, kol priimamas sprendimas dėl prašymo įtraukti į sąrašą.Jei, vadovaujantis pirmesne pastraipa, būtų nuspręsta, kad nacionalinį leidimą reikia panaikinti, šis sprendimas taikomas bet kuriam kitam nacionaliniam leidimui, išduotam aptariamai medžiagai. Sprendime gali būti nurodyta, kad draudžiama naudoti ne tik šią medžiagą, bet ir kitas prašyme dėl įtraukimo į sąrašą nenurodytas medžiagas.5 straipsnis1. Jei dėl naujos informacijos arba pakartotino turimos informacijos įvertinimo, atlikto priėmus vieną iš atskirų direktyvų, valstybė narė nustato, kad yra išsamių įrodymų, jog medžiagos ar gaminio naudojimas kelia pavojų žmonių sveikatai, nors ir atitinka atitinkamos atskirosios direktyvos nuostatas, tokia valstybė narė gali laikinai sustabdyti ar apriboti tokių nuostatų taikymą savo teritorijoje. Apie tai ji nedelsdama praneša kitoms valstybėms narėms ir Komisiją bei nurodo savo sprendimo priežastis.2. Komisija nedelsdama Maisto produktų nuolatiniame komitete išnagrinėja 1 dalyje minėtos valstybės narės nurodytas priežastis ir nedelsdama pateikia savo nuomonę bei imasi reikiamų priemonių.3. Jei Komisija nutaria, kad, norint pašalinti 1 dalyje minimus sunkumus ir apsaugoti žmonių sveikatą, būtina iš dalies pakeisti atitinkamas atskiras direktyvas, ji inicijuoja 9 straipsnyje numatytą procedūrą, kad būtų priimti tokie pakeitimai; tokiu atveju valstybė narė, kuri ėmėsi apsaugos priemonių, gali jų laikytis tol, kol bus priimti pakeitimai.6 straipsnis1. Nepažeidžiant atskirose direktyvose numatytų išimčių, ant medžiagų ir gaminių, kurie dar nesiliečia su maisto produktais, juos pateikiant į rinką užrašomi:a) - žodžiai "tinka maisto produktams laikyti",- arba konkreti nuoroda apie jų naudojimą, pavyzdžiui, kavos virimo aparatas, butelis vynui, sriubos šaukštas,- arba simboliu, nustatytu 9 straipsnyje nurodyta tvarka,b) prireikus – kiti specialūs reikalavimai, kurių reikia laikytis juos naudojant;c) - pavardė ar pavadinimas arba firmos vardas bei registruotos buveinės adresas,- arba registruotas prekės ženklasBendrijoje įsisteigusio gamintojo, perdirbėjo arba pardavėjo.2. 1 dalyje išvardyti duomenys pateikiami aiškiais, įskaitomais ir neištrinamais spaudmenimis:a) mažmeninės prekybos etape:- ant medžiagų ar gaminių arba ant pakuotės,- etiketėse, pritvirtintose prie medžiagų ir gaminių ar jų pakuotės,- arba ant kortelės, pridedamos prie medžiagų ir gaminių ir aiškiai matomos pirkėjams; tačiau 1 dalies c punkte minimu atveju pastarasis variantas galimas tik tada, kai šie duomenys ar etiketė, kurioje nurodomi šie duomenys, dėl techninių priežasčių negali būti pritvirtinti prie minėtų medžiagų ir gaminių tiek gaminimo, tiek pardavimo etapu;b) prekybos etapuose, išskyrus mažmeninę prekybą:- lydinčiuosiuose dokumentuose;- etiketėse ar ant pakuotės;- arba ant pačių medžiagų ar gaminių.3. Tačiau 1 dalyje numatytų duomenų pateikti nebūtina apie tas medžiagas ir gaminius, kurie dėl savo pobūdžio yra aiškiai skirti liestis su maisto produktais.4. 1 dalies a ir b punktuose numatyti duomenys pateikiami tik apie tas medžiagas ir gaminius, kurie atitinka:a) 2 straipsnyje nurodytus reikalavimus;b) atskiras direktyvas, o jei tokių nesama – bet kurias nacionalines nuostatas.5. Atskirose direktyvose reikalaujama, kad šios medžiagos ir gaminiai būtų pateikiami kartu su rašytiniu pareiškimu, patvirtinančiu, jog jos atitinka joms taikomas taisykles.Nesant atskirų direktyvų, valstybės narės gali palikti esamas nuostatas arba tuo tikslu priimti naujas.6. Valstybės narės užtikrina, kad būtų draudžiama mažmeninė prekyba medžiagomis ir gaminiais, jei 1 dalies a ir b punktuose nurodyti duomenys nepateikiami pirkėjui suprantama kalba, išskyrus tuos atvejus, kai pirkėjui informacija suteikiama kitais būdais. Ši nuostata nedraudžia tuos duomenis pateikti keliomis kalbomis.7 straipsnis1. Dėl priežasčių, susijusių su sudėtimi, savybėmis, pasireiškiančiomis maisto produktuose ar ženklinimu, valstybės narės nedraudžia arba neriboja prekybos šią direktyvą ar atskiras direktyvas atitinkančiomis medžiagomis ir gaminiais ir jų vartojimo.2. 1 dalis nedaro įtakos nacionalinėms nuostatoms, kurios taikomos tuo atveju, kai nėra atskirų direktyvų.8 straipsnisPakeitimai, padaryti atskirose direktyvose tam, kad jos būtų suderintos su šia direktyva, priimami 9 straipsnyje nurodyta tvarka.9 straipsnis1. Jeigu taikoma šiame straipsnyje nurodyta tvarka, pirmininkas savo iniciatyva arba valstybės narės atstovo prašymu klausimą perduoda svarstyti Maisto produktų nuolatiniam komitetui.2. Komisijos atstovas pateikia Komitetui priemonių, kurių turi būti imtasi, projektą. Komitetas savo nuomonę dėl minėto projekto pateikia per tokį laiką, kurį nustato pirmininkas, atsižvelgdamas į klausimo skubumą. Nuomonė patvirtinama kvalifikuota balsų dauguma, nustatyta Sutarties 148 straipsnio 2 dalyje. Pirmininkas nebalsuoja.3. a) Komisija priima numatytas priemones, jei jos atitinka Komiteto nuomonę;b) kai numatytos priemonės neatitinka Komiteto nuomonės arba nuomonė nepareiškiama, Komisija nedelsdama pateikia Tarybai pasiūlymą dėl priemonių, kurių turi būti imtasi. Taryba sprendžia kvalifikuota balsų dauguma.Jeigu Taryba per tris mėnesius nuo tos dienos, kai klausimas buvo jai perduotas, nepriima jokio sprendimo, Komisija patvirtina pasiūlytas priemones ir nedelsdama jų imasi.10 straipsnis1. Direktyva 76/893/EEB panaikinama.2. Nuorodos į pagal 1 dalį panaikintą direktyvą aiškinamos kaip nuorodos į šią direktyvą.Nuorodos į panaikintos direktyvos straipsnius skaitomos pagal III priede pateiktą koreliacinę lentelę.11 straipsnis1. Valstybės narės imasi būtinų priemonių, kurios įgyvendina šią direktyvą. Apie tai jos praneša Komisijai. Taikant patvirtintas priemones:- ne vėliau kaip po 18 mėnesių nuo pranešimo [7], leidžiama prekiauti medžiagomis ir gaminiais, atitinkančiais šios direktyvos nuostatas, bei juos naudoti, nepažeidžiant nacionalinių nuostatų, kurios, tuo atveju, kai nėra atskirų direktyvų, taikomos tam tikroms medžiagų ar gaminių grupėms,- ne vėliau kaip po 36 mėnesių nuo pranešimo, uždraudžiama prekiauti medžiagomis ir gaminiais, neatitinkančiais šios direktyvos nuostatų, bei juos naudoti.2. 1 dalis nedaro įtakos toms nacionalinėms nuostatoms, kurios, nesant specifinių direktyvų, yra taikomos kai kurioms medžiagų ir gaminių grupėms, skirtoms liestis su maisto produktais.12 straipsnisŠi direktyva netaikoma medžiagoms ir gaminiams, skirtiems eksportuoti iš Bendrijos.13 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1988 m. gruodžio 21 d.Tarybos varduPirmininkasV. Papandreou[1] OL C 99, 1987 4 13, p. 65 ir OL C 12, 1989 1 16.[2] OL C 328, 1986 12 22, p. 5.[3] OL L 340, 1976 12 9, p. 19.[4] OL L 302, 1985 11 15, p. 216.[5] OL L 136, 1974 5 20, p. 1.[6] OL L 291, 1969 11 19, p. 9.[7] Apie šią direktyvą valstybėms narėms pranešta 1989 m. sausio 10 d.--------------------------------------------------I PRIEDASMedžiagų ir gaminių grupių, kurioms taikomos atskiros direktyvos, sąrašasPlastikinės medžiagos, įskaitant lakus ir dangasRegeneruota celiuliozėElastomerai ir gumaPopierius ir kartonasKeramikaStiklasMetalai ir jų lydiniaiMediena, įskaitant kamštienąTekstilės gaminiaiParafino vaškai ir mikrokristaliniai vaškai--------------------------------------------------II PRIEDASSveikatos kriterijai, taikytini rengiant atskiras direktyvas1. Prireikus sudaromi tikslūs medžiagų, iš kurių gaminamos medžiagos ir gaminiai, skirti liestis su maisto produktais, sąrašai. Sprendimas dėl medžiagos įtraukimo į tikslų sąrašą, priimamas įvertinus tiek medžiagos kiekį, galintį migruoti į maisto produktus, tiek jos toksiškumą.2. Medžiaga įtraukiama į tikslų sąrašą tik tuo atveju, jei įprastomis ar numanomomis medžiagos ar gaminio, kurio sudėtyje tos medžiagos yra, naudojimo sąlygomis ji negali migruoti į maisto produktus tokiais kiekiais, kurie galėtų sukelti pavojų žmonių sveikatai.3. Kai kurių medžiagų atžvilgiu tikslaus sąrašo gali nepakakti, kadangi toks sąrašas neduoda apčiuopiamos naudos žmonių sveikatos apsaugai. Tokiomis aplinkybėmis turėtų būti nurodomos tos medžiagos, kurių specifinės migracijos lygis turi būti nustatytos, kad būdu užkirstas kelias jų migracijai į maisto produktus tokiais kiekiais, kurie gali sukelti pavojų sveikatai. Šioms medžiagos taip pat taikomi 1 ir 2 dalyse nustatyti reikalavimai.4. Visos medžiagos peržiūrimos ir iš naujo įvertinamos kaskart, kai tai būtina dėl naujų mokslo duomenų arba naujo turimų mokslo duomenų įvertinimo.5. Jei konkrečiai medžiagai yra nustatyta rekomenduojama paros norma arba pakankama paros norma, reikėtų apsvarstyti poreikį nustatyti specifinės migracijos lygį, kad tos normos nebūtų viršijamos. Kai nustatomas medžiagos specifinės migracijos lygis, deramai atsižvelgiama ir į kitus galimus medžiagos poveikio šaltinius.6. Tam tikromis aplinkybėmis, medžiagos specifinės migracijos lygio nustatymas gali būti ne pati geriausia priemonė žmonių sveikatai apsaugoti. Tokiais atvejais būtinybė apsaugoti žmonių sveikatą yra pagrindinis kriterijus, bandant nustatyti, kokie veiksmai yra tinkami.--------------------------------------------------III PRIEDASKORELIACINĖ LENTELĖDirektyva 76/893/EEB | Ši direktyva |1 straipsnis | 1 straipsnis |2 straipsnis | 2 straipsnis |3 straipsnis | 3 straipsnis |4 straipsnis | 4 straipsnis |5 straipsnis | – straipsnis |6 straipsnis | 5 straipsnis |7 straipsnis | 6 straipsnis |8 straipsnis | 7 straipsnis |– straipsnis | 8 straipsnis |9 straipsnis | – straipsnis |10 straipsnis | 9 straipsnis |– straipsnis | 10 straipsnis |11 straipsnis | – straipsnis |12 straipsnis | 12 straipsnis |13 straipsnis | 11 straipsnis |14 straipsnis | – straipsnis |15 straipsnis | 13 straipsnis |--------------------------------------------------


title: 1994 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos Direktyva 94/63/EB dėl lakiųjų organinių junginių išsiskyrimo į aplinką laikant benziną ir tiekiant jį iš terminalų į degalines kontrolės

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31994L0063

Oficialusis leidinys L 365 , 31/12/1994 p. 0024 - 0033 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 12 tomas 2 p. 0196  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 12 tomas 2 p. 0196

		Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 94/63/EB1994 m. gruodžio 20 d.dėl lakiųjų organinių junginių išsiskyrimo į aplinką laikant benziną ir tiekiant jį iš terminalų į degalines kontrolėsEUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 100a straipsnį,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą [1],atsižvelgdami į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [2],laikydamiesi Sutarties 189b straipsnyje nustatytos tvarkos [3],kadangi paskesnėse Europos Bendrijų aplinkos apsaugos programose [4] pabrėžiama oro taršos prevencijos ir taršos sumažinimo svarba;kadangi, jeigu nebūtų imamasi jokių valdymo priemonių, iš benzino ir tirpiklių išsiskiriantys lakieji organiniai junginiai (LOJ) Bendrijoje sudarytų apie 10 milijonų tonų per metus; kadangi išsiskiriant LOJ susiformuoja tokie fotocheminiai oksidantai kaip ozonas, kurio didelė koncentracija gali kenkti žmogaus sveikatai ir daryti žalą augmenijai bei aplinkai; kadangi kai kurie LOJ, išsiskiriantys iš benzino, yra toksiški, kancerogeniški arba teratogeniški;kadangi 1992 m. balandžio 2 d. Bendrija pasirašė 1979 m. Konvencijos dėl tolimų atmosferos teršalų pernašų Protokolą dėl išmetamų lakiųjų organinių junginių ar jų tolimų pernašų kontrolės, kuriame numatoma ženkliai sumažinti LOJ išsiskyrimą;kadangi svarbus strateginis bendro LOJ išsiskyrimo Bendrijoje mažinimo žingsnis buvo padarytas priėmus 1991 m. birželio 26 d. Tarybos direktyvą 91/441/EEB, iš dalies keičiančią Direktyvą 70/220/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių priemones, kurių būtina imtis oro apsaugai nuo teršimo motorinių transporto priemonių išmetamosiomis dujomis, suderinimo [5], kuria siekiama per 10–15 metų apie 80–90 % sumažinti LOJ, išmetamų per automobilių dujų išmetamąjį vamzdį ir garuojančių iš automobilių, o tai sudarytų apie 40 % visų šiuo metu dėl žmogaus veiklos į atmosferą išsiskiriančių LOJ; kadangi, priimant šią direktyvą, Komisijos buvo paprašyta pateikti pasiūlymą priimti direktyvą dėl priemonių mažinti medžiagų nuostoliams dėl garavimo kiekviename vidaus degimo variklių degalų laikymo ir paskirstymo proceso etape;kadangi LOJ, išsiskiriantys iš benzino laikymo ir paskirstymo sistemų, sudaro apie 500000 tonų per metus arba apie 5 % visų dėl žmogaus veiklos Bendrijos teritorijoje išsiskiriančių LOJ; kadangi šios išlakos daro didelę įtaką oro užterštumui ypač miestuose;kadangi esamos technologijos leidžia ženkliai sumažinti nuostolius dėl garavimo benzino paskirstymo sistemoje, ir tai galima nemažu mastu padaryti regeneruojant surinktus garus;kadangi pakraunant laivus turi būti taikomi tarptautiniai standartai ir saugos normos, Tarptautinės jūrų organizacijos lygmeniu turi būti nustatyti garų valdymo ir regeneravimo sistemų standartai, kurie turi būti taikomi ir pripildymo įrenginiams, ir laivams; kadangi dėl to Bendrija turi stengtis užtikrinti, kad 1996 m., baigus peržiūrėti Marpolo konvenciją, į ją būtų įtrauktos reikiamos nuostatos; kadangi tuo atveju, jeigu Marpolo konvencija nebūtų peržiūrėta, Bendrija, pasitarusi su savo didžiaisiais prekybos partneriais, turėtų pasiūlyti atitinkamas priemones, kurios turėtų būti taikomos laivams ir uostų įrenginiams, aptarnaujantiems laivus;kadangi reikės imtis ir tolesnių veiksmų garams, išsiskiriantiems degalinėse papildant degalus, kurie šiuo metu sudaro apie 200000 tonų per metus, mažinti taip valdant visą garų išsiskyrimą skirstant benziną;kadangi, siekiant išvengti konkurencijos iškraipymo ir užtikrinti vidaus rinkos veikimą, būtina aukštu aplinkos apsaugos lygiu suderinti tam tikras su benzino paskirstymu susijusias priemones;kadangi vis dėlto turėtų būti atsižvelgiama į tuos pranašumus ir sunkumus, kuriuos gali sukelti tam tikrų veiksmų vykdymas ar nevykdymas; kadangi dėl to tikslinga numatyti laikinų išlygų, o kartais ir netaikymo galimybę tam tikrais atvejais; kadangi tam tikroms valstybėms narėms taip pat turėtų būti suteikta galimybė pasirinkti ilgesnį derinimo laikotarpį, kad būtų galima atsižvelgti į visas pagrindines skirtingas aplinkos apsaugos priemones, kurias jos šioje srityje galbūt jau yra priėmusios, arba į tuos sunkumus, kuriuos dėl jų tinklų struktūros joms kelia šioje direktyvoje numatytos priemonės;kadangi Bendrijos veiksmai turi būti vykdomi atsižvelgiant į aplinkos apsaugos sąlygas įvairiuose Bendrijos regionuose; kadangi ryšium su tuo valstybėms narėms turi būti leidžiama palikti galioti arba įvesti griežtesnes priemones medžiagų nuostoliams, susidarantiems dėl garavimo iš stacionarių įrenginių, valdyti visoje savo teritorijoje arba tose geografinėse vietovėse, jeigu nustatoma, kad dėl ypatingų sąlygų tokios priemonės yra būtinos žmogaus sveikatos ir aplinkos apsaugai;kadangi šios direktyvos 3, 4 ir 6 straipsnių 1 dalies nuostatos taikomos nepažeidžiant 1983 m. kovo 28 d. Tarybos direktyvos 83/189/EEB, nustatančios informacijos apie techninius standartus ir reglamentus teikimo tvarką [6];kadangi, siekiant garantuoti laisvą prekybą benzinu ir įrenginiais Bendrijoje bei aukštą saugos lygį, būtina įvesti suderintas technines taisykles įrenginiams, naudojamiems pripildyti autocisternas iš apačios; kadangi turėtų būti parengtos tokių techninių taisyklių standartizavimo ir jų derinimo su technikos pažanga nuostatos;kadangi turėtų būti sudarytas komitetas, kuris padėtų Komisijai šios direktyvos priedus derinti su technikos pažanga,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ1 straipsnisTaikymo sritisŠi direktyva taikoma operacijoms, įrenginiams, kelių ir vandens transporto priemonėms, kurios yra naudojamos benzinui laikyti, pilti ir gabenti iš vieno terminalo į kitą arba iš terminalo į degalines.2 straipsnisApibrėžimaiŠioje direktyvoje:a) "benzinas" — tai bet koks naftos produktas, išskyrus suskystintas naftos dujas (SND), su priedais arba be jų, kurio garų slėgis pagal Reidą yra 27,6 arba daugiau kilopaskalių, naudojamas kaip transporto priemonių, turinčių vidaus degimo variklį, kuras;b) "garai" — tai bet koks dujinis junginys, išsiskiriantis iš benzino;c) "stacionarioji talpykla" — tai bet koks terminale esantis stacionarus rezervuaras, kuriame laikomas benzinas;d) "terminalas" — tai bet koks įrenginys benzinui laikyti, autocisternoms ir geležinkelio cisternoms pripildyti arba laivams pakrauti, įskaitant visas stacionariąsias talpyklas, esančias tokio įrenginio eksploatavimo vietoje;e) "mobilioji talpykla" — tai bet koks rezervuaras benzinui sausumos keliais, geležinkeliu ar vandenų keliais iš vieno terminalo į kitą arba iš terminalo į degalinę gabenti;f) "degalinė" —tai bet kokia techniškai įrengta vieta, kurioje automobilių degalų bakai pripildomi benzino iš stacionarių rezervuarų;g) "esamos" benzino stacionariosios talpyklos ir pripildymo įrenginiai, degalinės ir mobiliosios talpyklos — tai tokie įrenginiai, degalinės ir mobiliosios talpyklos, kurie buvo naudojami iki 10 straipsnyje nurodytos datos arba kurių statybai ar naudojimui tais atvejais, kai nacionaliniuose įstatymuose buvo reikalaujama licencijos, licencija buvo išduota iki 10 straipsnyje nurodytos datos;h) "nauji" benzino laikymo ir pripildymo įrenginiai, degalinės ir mobiliosios talpyklos — tai įrenginiai, degalines ir mobiliosios talpyklos, neišvardytos g punkte;i) "apyvarta" —tai didžiausias bendras metinis benzino kiekis, kuris per paskutiniuosius trejus metus iš terminale esančios stacionariosios talpyklos arba iš degalinės buvo supiltas į mobiliąsias talpyklas;j) "garų regeneravimo įrenginys" — tai bet koks benzino regeneravimo iš garų įrenginys, įskaitant bet kokias terminale įrengtas pagalbines rezervuarų sistemas;k) "laivas" — tai vidaus vandens kelių laivas, kaip apibrėžta 1982 m. spalio 4 d. Tarybos direktyvos 82/714/EEB, nustatančios techninius reikalavimus vidaus vandenų kelių laivams [7], I skyriuje;l) "planinė pamatinė vertė" — tai rekomenduojama vertė, pagal kurią bendrai vertinamas prieduose nurodytų techninių priemonių atitikimas, bet tai nėra ribinė vertė pagal kurią turi būti vertinamas atskirų įrenginių, terminalų ir degalinių darbas;m) "tarpinis garų laikymas" — tai tarpinis jų laikymas terminale esančiame rezervuare su nejudamu stogu, iš kurio jie vėliau bus perkeliami į kitą terminalą ir ten regeneruojami. Garų perkėlimas iš vienos stacionariosios talpyklos į kitą tame pačiame terminale šioje direktyvoje nėra laikomas tarpiniu jų laikymu;n) "pripildymo įrenginys" — tai bet koks įrenginys, esantis terminale, naudojamas benzinui pilti į mobiliąsias talpyklas. Autocisternų pripildymo įrenginius sudaro viena arba kelios platformos;o) "platforma" — tai bet kokia terminale esanti konstrukcija, kurioje benzinas vienu metu gali būti pilamas tik į vieną autocisterną.3 straipsnisStacionariosios talpyklos terminaluose1. Stacionariosios talpyklos konstruojamos ir naudojami pagal I priedo technines nuostatas.Šiomis nuostatomis siekiama tiek sumažinti bendrus metinius benzino nuostolius, kad jie, užpildant kiekvieną terminalo stacionariąją talpyklą ir laikant joje benziną, nesiektų planinės pamatinės vertės — 0,01 % (pagal masę) nuo apyvartos.Valstybės narės gali palikti galioti arba reikalauti įvesti griežtesnes priemones savo teritorijose arba geografinėse vietovėse, jeigu nustatoma, kad dėl ypatingų sąlygų tos priemonės yra būtinos žmogaus sveikatos arba aplinkos apsaugai.Valstybės narės benzino nuostoliui sumažinti gali taikyti kitokias technines priemones, negu nustatyta I priede, jeigu įrodoma, kad tokios alternatyvios priemonės yra ne mažiau veiksmingos.Valstybės narės praneša kitoms valstybėms narėms ir Komisijai apie visas taikomas priemones arba apie šioje dalyje nurodytas specialias priemones, kurias jos numato taikyti, ir pagrindžia, kodėl taikomos šios priemonės.2. Šio straipsnio 1 dalies nuostatos taikomos:a) naujiems įrenginiams — nuo 10 straipsnyje nurodytos datos;b) esamiems įrenginiams, jeigu apyvarta yra didesnė kaip 50000 tonų per metus — praėjus trejiems metams nuo 10 straipsnyje nurodytos datos;c) esamiems įrenginiams, jeigu apyvarta yra didesnė kaip 25000 tonų per metus — praėjus šešeriems metams nuo 10 straipsnyje nurodytos datos;d) visoms kitoms terminalų stacionariosioms talpykloms — praėjus devyneriems metams nuo 10 straipsnyje nurodytos datos.4 straipsnisMobiliųjų talpyklų pripildymas ir ištuštinimas terminaluose1. Pripildymo ir ištuštinimo įrenginiai konstruojami ir eksploatuojami pagal II priedo technines nuostatas.Šiomis nuostatomis siekiama tiek sumažinti bendrus metinius benzino nuostolius, kad jie, terminaluose pripildant ir ištuštinant mobiliąsias talpyklas, nesiektų planinės pamatinės vertės — 0,005 % (pagal masę) nuo apyvartos.Valstybės narės gali palikti galioti arba reikalauti įvesti griežtesnes priemones savo teritorijose arba geografinėse vietovėse, jeigu nustatoma, kad dėl ypatingų sąlygų tokios priemonės yra būtinos žmogaus sveikatos arba aplinkos apsaugai.Valstybės narės benzino nuostoliui sumažinti gali taikyti kitokias, negu nustatytos II priede, technines priemones, jeigu įrodoma, kad tos alternatyvios priemonės yra ne mažiau veiksmingos.Valstybės narės praneša kitoms valstybėms narėms ir Komisijai apie visas taikomas priemones arba apie šioje dalyje nurodytas specialias priemones, kurias jos numato taikyti, ir pagrindžia, kodėl taikomos šios priemonės. Komisija patikrina, ar tos priemonės atitinka Sutarties ir šios dalies nuostatas.Visuose terminaluose, kuriuose yra autocisternų pripildymo įrenginiai, turi būti bent viena platforma, atitinkanti IV priede nustatytus iš apačios pripildomų talpyklų techninius reikalavimus. Šie techniniai reikalavimai reguliariai peržiūrimi ir, jeigu reikia, keičiami 8 straipsnyje nustatyta tvarka.2. Šio straipsnio 1 dalies nuostatos taikomos:a) naujiems terminalams, kuriuose pripildomos autocisternos, geležinkelio cisternos ir (arba) laivai — nuo 10 straipsnyje nurodytos datos;b) esamiems terminalams, kuriuose pripildomos autocisternos, geležinkelio cisternos ir (arba) laivai, jeigu terminalo apyvarta didesnė kaip 150000 tonų per metus — praėjus trejiems metams nuo 10 straipsnyje nurodytos datos;c) esamiems terminalams, kuriuose pripildomos autocisternos ir geležinkelio cisternos, jeigu terminalo apyvarta didesnė kaip 25000 tonų per metus — praėjus šešeriems metams nuo 10 straipsnyje nurodytos datos;d) visiems kitiems esamiems pripildymo įrenginiams, esantiems terminaluose, kuriuose pripildomos autocisternos ir geležinkelio cisternos — praėjus devyneriems metams nuo 10 straipsnyje nurodytos datos.3. Jeigu šio straipsnio 4 dalyje nenumatyta išimtis, IV priede pripildymo iš apačios įrenginiams nustatyti reikalavimai, praėjus devyneriems metams nuo 10 straipsnyje nurodytos datos, taikomi visoms terminaluose esančioms platformoms, kuriose pripildomos autocisternos.4. Išimties tvarka 1 ir 3 dalys netaikomos:a) esamiems terminalams, kurių apyvarta mažesnė kaip 10000 tonų per metus, irb) mažose atokiose salose esantiems naujiems terminalams, kurių apyvarta mažesnė kaip 5000 tonų per metus.Valstybės narės praneša Komisijai apie terminalus, kuriems taikomos šios išimtys, pateikdamos 9 straipsnyje numatytas ataskaitas.5. Ispanijos Karalystė gali taikyti vienerių metų išimtį nuo šio straipsnio 2 dalies b punkte nustatyto termino.5 straipsnisMobiliosios talpyklos1. Mobiliosios talpyklos konstruojamos ir naudojamos pagal šiuos reikalavimus:a) mobiliosios talpyklos konstruojamos ir naudojamos taip, kad, išpylus benziną, liekamieji garai liktų talpykloje;b) mobiliosios talpyklos, kuriose benzinas tiekiamas į degalines ir terminalus, konstruojamos ir naudojamos taip, kad būtų galima surinkti ir laikyti garus iš degalinių arba terminaluose esančių stacionariųjų talpyklų. Geležinkelio cisternoms šis reikalavimas taikomas tik tuo atveju, jeigu jose benzinas gabenamas į degalines arba terminalus, kuriuose atliekamas tarpinis garų laikymas;c) išskyrus tuos atvejus, kai garai išleidžiami pro slėgio mažinimo vožtuvus (alsuoklius), a ir b punktuose minimi garai turi išlikti mobiliojoje talpykloje tol, kol ji bus vėl pripildoma terminale.Jeigu, išpylus benziną, mobilioji talpykla vėliau naudojama kitokiems produktams nei benzinas, o garų regeneruoti neįmanoma arba neįmanomas jų tarpinis laikymas, tai geografinėje vietovėje, kurioje mažiausiai tikėtina, kad išlakos galėtų sukelti didelių aplinkos apsaugos ir sveikatos apsaugos problemų, gali būti leidžiama naudoti ventiliaciją.d) kompetentingosios valstybių narių institucijos privalo garantuoti, kad būtų reguliariai tikrinamas autocisternų sandarumas ir kad reguliariai būtų tikrinama, ar gerai veikia mobiliųjų talpyklų vakuumo/slėgio vožtuvai.2. Šio straipsnio 1 dalies nuostatos taikomos:a) naujoms autocisternoms, geležinkelio cisternoms ir laivams — nuo 10 straipsnyje nurodytos datos;b) esamoms geležinkelio cisternoms ir laivams, jeigu jie pripildomi terminale, kuriam taikoma 4 straipsnio 1 dalis — praėjus trejiems metams nuo 10 straipsnyje nurodytos datos;c) esamoms autocisternoms, pritaikytoms pripildyti iš apačios, pagal IV priede nustatytus techninius reikalavimus.3. Išimties tvarka 1 dalies a, b ir c punktų nuostatos netaikomos nuostoliams, kurie yra patiriami dėl garavimo, matavimo operacijų metu panardinus lygio matuoklius į:a) esamas mobiliąsias talpyklas irb) naujas mobiliąsias talpyklas, kurios pradėtos eksploatuoti ketverių metų laikotarpiu nuo 10 straipsnyje nurodytos datos.6 straipsnisStacionariųjų talpyklų pripildymas degalinėse1. Pripildymo ir laikymo įranga konstruojama ir naudojama laikantis III priedo techninių nuostatų.Šiomis nuostatomis siekiama tiek sumažinti bendrus metinius benzino nuostolius, kad jie, užpildant degalinių stacionariąsias talpyklas, nesiektų planinės pamatinės vertės — 0,01 % (pagal masę) nuo apyvartos.Valstybės narės gali palikti galioti arba reikalauti įvesti griežtesnes priemones savo teritorijose arba geografinėse vietovėse, jeigu nustatoma, kad dėl ypatingų sąlygų tos priemonės yra būtinos žmogaus sveikatos arba aplinkos apsaugai.Valstybės narės benzino nuostoliui sumažinti gali taikyti kitokias technines priemones, negu nustatyta III priede, jeigu įrodoma, kad tokios alternatyvios priemonės yra ne mažiau veiksmingos.Valstybės narės praneša kitoms valstybėms narėms ir Komisijai apie visas taikomas priemones arba apie šioje dalyje nurodytas specialias priemones, kurias jos numato taikyti, bei pagrindžia, kodėl taikomos šios priemonės. Komisija turi patikrinti, ar tos priemonės atitinka Sutarties ir šios dalies nuostatas.2. Šio straipsnio 1 dalies nuostatos taikomos:a) naujoms degalinėms — nuo 10 straipsnyje nurodytos datos;b) praėjus trejiems metams nuo 10 straipsnyje nurodytos datos:- esamoms degalinėms, kurių apyvarta didesnė kaip 1000 m3 per metus,- esamoms degalinėms, nepriklausomai nuo jų apyvartos, esančioms gyvenamuosiuose kvartaluose arba pramonės rajonuose;c) esamoms degalinėms, kurių apyvarta didesnė kaip 500 m3 per metus — praėjus šešeriems metams nuo 10 straipsnyje nurodytos datos;d) visoms kitoms esamoms degalinėms — praėjus devyneriems metams nuo 10 straipsnyje nurodytos datos.3. Išimties tvarka 1 ir 2 dalys netaikomos degalinėms, kurių apyvarta mažesnė kaip 100 m3 per metus.4. Valstybės narės gali daryti išimtį ir netaikyti 1 dalyje nustatytų reikalavimų degalinėms, kurių apyvarta mažesnė kaip 500 m3 per metus, jeigu degalinė yra tokioje geografinėje teritorijoje arba vietovėje, kurioje mažiausiai tikėtina, kad garų išlakos galėtų sukelti didelių aplinkos apsaugos arba sveikatos apsaugos problemų.Valstybės narės tas vietoves, kurioms jos numato taikyti šią išimtį, išsamiai apibūdina pateikdamos Komisijai 9 straipsnyje numatytas ataskaitas ir informaciją apie visus tose vietovėse vykstančius pasikeitimus.5. Nyderlandų Karalystė gali daryti išimtį ir nesilaikyti šio straipsnio 2 dalyje nustatyto tvarkaraščio, susidarius šioms sąlygoms:- priemonės, kurių reikalaujama šiame straipsnyje, yra įgyvendinamos kaip dalis platesnės, degalinėms parengtos nacionalinės programos, kuri lygiagrečiai sprendžia įvairias aplinkos apsaugos problemas, tokias kaip vandens, oro ir dirvožemio užterštumas bei aplinkos teršimas atliekomis, ir kuriam įgyvendinti nustatytas griežtas grafikas,- nustatytas grafikas gali pasislinkti ne daugiau kaip dviem metais, o visos programos baigiamos iki šio straipsnio 2 dalies d punkte numatyto termino,- Komisijai iš anksto pranešama apie sprendimą nesilaikyti 2 dalyje nustatyto grafiko, pridedant išsamią informaciją apie išimties taikymo apimtį ir jos galiojimo laiką.6. Ispanijos Karalystė ir Portugalijos Respublika šio straipsnio 2 dalies b punkte nustatytam terminui gali taikyti vienerių metų išimtį.7 straipsnisPriedų pakeitimaiPakeitimai, būtini direktyvos priedams derinti su technikos pažanga, priimami 8 straipsnyje nustatyta tvarka, išskyrus II priedo 2 punkte nurodytas ribines vertes.8 straipsnisKomitetas1. Komisijai padeda komitetas, kurį sudaro valstybių narių atstovai, o pirmininkauja Komisijos atstovas.2. Komisijos atstovas pateikia komitetui priemonių, kurių turi būti imtasi, projektą. Komitetas savo nuomonę dėl projekto pareiškia per tokį laiką, kurį gali nustatyti pirmininkas, atsižvelgdamas į klausimo skubumą. Nuomonė patvirtinama Sutarties 148 straipsnio 2 dalyje nustatyta balsų dauguma tuo atveju, kai Taryba turi priimti sprendimą Komisijos pasiūlymu. Valstybių narių atstovų Komitete balsai skaičiuojami taip, kaip nustatyta tame straipsnyje. Pirmininkas nebalsuoja.3. Komisija patvirtina numatytas priemones, jeigu jos atitinka komiteto nuomonę.Jeigu numatytos priemonės neatitinka komiteto nuomonės arba nuomonė nepareiškiama, Komisija nedelsdama pateikia Tarybai pasiūlymą dėl priemonių, kurių turi būti imtasi. Taryba sprendžia kvalifikuota balsų dauguma.4. Jeigu per tris mėnesius nuo pasiūlymo pateikimo dienos Taryba nepriima jokio sprendimo, pasiūlytas priemones patvirtina Komisija.9 straipsnisMonitoringas ir ataskaitų pateikimasŠios direktyvos įgyvendinimo ataskaitos rengiamos 1991 m. gruodžio 23 d. Tarybos direktyvos 91/692/EEB, standartizuojančios ir racionalizuojančios ataskaitas apie tam tikrų su aplinka susijusių direktyvų įgyvendinimą [8] 5 straipsnyje nustatyta tvarka. Komisijai rekomenduojama, prireikus, kartu su savo pirmąja ataskaita pateikti pasiūlymus dėl šios direktyvos pakeitimų, įskaitant pirmiausia jos taikymo išplėtimą, siekiant apimti garų kontrolę bei regeneravimo sistemas pripildymo įrenginiuose ir laivuose.10 straipsnisPerkėlimas į nacionalinės teisės aktus1. Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję iki 1995 m. gruodžio 31 d., įgyvendina šią direktyvą. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.Valstybės narės, priimdamos šias priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.2. Valstybės narės pateikia Komisijai nacionalinės teisės nuostatų, kurias jos priima šios direktyvos taikymo srityje, tekstus.11 straipsnisBaigiamosios nuostatosŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1994 m. gruodžio 20 d.Europos Parlamento varduPirmininkasK. HänschTarybos varduPirmininkasK. Kinkel[1] OL C 227, 1992 9 3, p. 3 ir OL C 270, 1993 10 6, p. 12.[2] OL C 73, 1993 3 15, p. 6.[3] Europos Parlamento 1994 m. birželio 24 d. pareikšta nuomonė (OL C 194, 1993 7 19, p. 325), 1993 m. spalio 4 d. Tarybos bendroji pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir Europos Parlamento 1994 m. kovo 9 d. sprendimas (OL C 91, 1994 3 28, p. 82). Bendrasis Taikinimo Komiteto 1994 m. lapkričio 8 d. tekstas, patvirtintas 1994 m. gruodžio 2 d. (OL C 342, 1993 12 20, p. 15).[4] OL C 112, 1973 12 20, p. 1, OL C 139, 1977 6 13, p. 1; OL C 46, 1983 2 17, p. 1 ir OL C 328, 1987 12 7, p. 1.[5] OL L 242, 1991 8 30, p. 1.[6] OL L 109, 1983 4 26, p. 8. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos sprendimu 92/400/EEB (OL L 221, 1992 8 6, p. 55).[7] OL L 301, 1982 10 28, p. 1.[8] OL L 377, 1991 12 31, p. 48.--------------------------------------------------I PRIEDASREIKALAVIMAI STACIONARIOSIOMS TALPYKLOMS, ESANČIOMS TERMINALUOSE1. Antžeminių rezervuarų išorinė sienelė ir stogas turi būti nudažyta tokia spalva, kurios bendrasis šilumos atspindėjimas sudaro 70 % arba daugiau. Šie darbai gali būti planuojami trejų metų laikotarpiu kaip įprastos rezervuarų techninės priežiūros proceso dalis. Valstybės narės išimties tvarka gali netaikyti šios nuostatos, jeigu to reikia ypatingam landšaftui išsaugoti regionuose, kuriuos numatė nacionalinės valdžios institucijos.Ši nuostata netaikoma rezervuarams, sujungtiems su garų regeneravimo įrenginiais, atitinkančiais II priedo 2 punkto reikalavimus.2. Rezervuaruose su išoriniais plūduriuojančiais stogais turi būti įrengtas pirminis tarpiklis, uždengiantis žiedo formos angą tarp rezervuaro sienelės ir plūduriuojančio stogo išorinio krašto, o antrinis tarpiklis įtvirtinamas virš pirminio tarpiklio. Šie tarpikliai turėtų būti sukonstruoti taip, kad sulaikytų 95 % arba daugiau susikaupiančių garų, palyginti su panašiu rezervuaru nejudamu stogu, neturinčiu susikaupiančių garų valdymo prietaiso (tai yra rezervuaras nejudamu stogu, turintis tik vakuumo arba slėgio mažinimo vožtuvą).3. Visos naujos stacionariosios talpyklos terminaluose, kuriuose pagal šios direktyvos 4 straipsnį (žr. II priedą) būtina regeneruoti garus, turi būti:a) rezervuarai nejudamu stogu sujungti su garų regeneravimo įrenginiu, atitinkančiu II priedo reikalavimus, arbab) rezervuarai su plūduriuojančiais stogais, išoriniais arba vidiniais, turinčiais pirminį ir antrinį tarpiklius pagal 2 punkte nustatytus reikalavimus.4. Esami rezervuarai nejudamu stogu turi būti:a) sujungti su garų regeneravimo įrenginiu, atitinkančiu II priedo reikalavimus, arbab) turėti vidinį plūduriuojantį stogą su pirminiu tarpikliu, kuris turėtų būti sukonstruotas taip, kad sulaikytų 90 % arba daugiau garų, palyginti su rezervuaru nejudamu stogu, neturinčiu susikaupiančių garų valdymo prietaiso.5. 3 ir 4 punktuose nurodyti garų sulaikymo valdymo reikalavimai netaikomi terminaluose esantiems rezervuarams nejudamu stogu, jeigu pagal II priedo 1 punktą yra leidžiamas tarpinis garų laikymas.--------------------------------------------------II PRIEDASREIKALAVIMAI PRIPILDYMO IR IŠTUŠTINIMO ĮRENGINIAMS, ESANTIEMS TERMINALUOSE1. Mobiliosios talpyklos pildymo metu susidarantys garai turi būti grąžinami garams nepralaidžia jungtimi į regeneravimo įrenginį ir regeneruojami pačiame terminale.Ši nuostata netaikoma iš viršaus pripildomoms cisternoms, jeigu tokia pripildymo sistema yra leidžiama.Terminaluose, kuriuose benzinas pilamas į laivus, garų regeneravimo įrenginys gali būti pakeistas jų deginimo įrenginiu, jeigu garų regeneravimas yra nesaugus arba techniškai neįmanoma jų regeneruoti dėl didelio grąžinamų garų tūrio. Reikalavimai, taikomi iš garų regeneravimo įrenginių į atmosferą išmetamiems garams, taikomi ir garų deginimo įrenginiams.Terminaluose, kurių apyvarta mažesnė kaip 25000 tonų per metus, tarpinis garų laikymas gali būti pakeistas tuoj pat atliekamu jų regeneravimu terminale.2. Vidutinė iš regeneravimo įrenginio išmetamų garų koncentracija, patikslinta pagal jų praskiedimą apdorojimo metu, neturi viršyti 35 g/normaliam kubiniam metrui (Nm3) per bet kurią vieną valandą.Garų regeneravimo įrenginiams, įrengtiems iki 1993 m. sausio 1 d., Jungtinė Karalystė išimties tvarka gali leisti netaikyti šiame priede nustatytos 35 g/Nm3 per bet kurią vieną valandą ribinės vertės, su sąlyga, kad:- įrenginiai atitinka 50 g/Nm3 per bet kurią vieną valandą ribinę vertę, išmatuotą laikantis šiame priede nustatytų techninių specifikacijų,- išimtis nebetaikoma vėliausiai po devynerių metų nuo šios direktyvos 10 straipsnyje nurodytos datos,- Komisijai iš anksto turi būti pranešama apie atskirus įrenginius, kuriems taikoma ši išimtis, įskaitant informaciją apie jų apyvartą ir iš įrenginio į aplinką išsiskiriančių benzino garų kiekį.Kompetentingosios valstybių narių valdžios institucijos privalo užtikrinti, kad būtų nustatyti matavimo ir analizės metodai bei jų atlikimo dažnumas.Esant normaliai apyvartai matavimai turi būti atliekami visą vieną darbo dieną (ne trumpesnę kaip septynios valandos).Matavimai gali būti atliekami be pertraukų arba su pertraukomis. Jei matuojama su pertraukomis, turi būti matuojama mažiausiai keturis kartus per valandą.Bendra matavimo paklaida, susidaranti dėl naudojamų prietaisų, kalibravimui naudojamų dujų ir pačios matavimo procedūros neturi viršyti 10 % išmatuotos vertės.Naudojamais prietaisais turi būti įmanoma išmatuoti ne mažesnę kaip 3 g/Nm3 koncentraciją.Matavimo tikslumas turi būti ne mažesnis kaip 95 % išmatuotos vertės.3. Kompetentingosios valstybių narių valdžios institucijos privalo užtikrinti, kad būtų reguliariai tikrinamas jungiamųjų linijų ir vamzdynų sandarumas.4. Kompetentingosios valstybių narių valdžios institucijos privalo užtikrinti, kad, esant garų nuotėkiui, pildymas būtų sustabdomas platformoje. Ant platformos turi būti sumontuota įranga, reikalinga pildymo darbams sustabdyti.5. Kai mobiliąsias talpyklas leidžiama pripildyti iš viršaus, pripildymo rankenos angą būtina laikyti prie mobiliosios talpyklos dugno, kad benzinas nesitaškytų.--------------------------------------------------III PRIEDASREIKALAVIMAI PRIPILDYMO ĮRENGINIAMS IR STACIONARIOSIOMS TALPYKLOMS, ESANČIOMS DEGALINĖSE IR TERMINALUOSE, KURIUOSE ATLIEKAMAS TARPINIS GARŲ LAIKYMASGarai, išsiskiriantys degalinėse pilant benziną į stacionariąsias talpyklas ir terminaluose į rezervuarus nejudamu stogu, naudojamus tarpiniam garų laikymui, privalo būti grąžinami garams nepralaidžia jungtimi į benziną pristatančią mobiliąją talpyklą. Pripildymo darbai negali būti atliekami, kol tokių įrenginių nėra arba jie veikia netinkamai.--------------------------------------------------IV PRIEDASEUROPIETIŠKO TIPO AUTOCISTERNŲ PRIPILDYMO IŠ APAČIOS, GARŲ SURINKIMO IR APSAUGOS NUO PERPYLIMO TECHNINĖS SĄLYGOS1. Movos1.1. Jungiamoji mova ant užpildymo rankenos turi būti mova su vidiniu sriegiu, kuri jungiasi su 4 colių API (101,6 mm) apgaubiamu adapteriu, įtaisytu transporto priemonėje, kaip nurodyta:- API rekomenduojama praktika 1004,septintasis leidimas, 1988 m. lapkritis.MC-306 tipo autocisternų pripildymas iš apačios ir garų regeneravimas (2.1.1.1 skirsnis – Adapterių tipai, naudojami pripildant iš apačios).1.2. Garų surinkimo jungiamoji mova ant pripildymo platformos garų surinkimo žarnos, turi būti kumštelinė mova su vidiniu sriegiu, kuri jungiasi su 4 colių (101,6 mm) kumšteliniu apgaubiamu adapteriu, įtaisytu transporto priemonėje, kaip nurodyta:- API rekomenduojama praktika 1004,septintasis leidimas, 1988 m. lapkritis.MC-306 tipo autocisternų pripildymas iš apačios ir garų regeneravimas (4.1.1.2 skirsnis – Garų regeneravimo adapteris).2. Pripildymo sąlygos2.1. Normalus skysčio tekėjimo greitis užpildymo rankenoje turi būti 2300 litrų per minutę (maksimalus greitis – 2500 litrų per minutę).2.2. Kai terminalas veikia didžiausiu pajėgumu, pripildymo platformos garų surinkimo sistemos, įskaitant ir regeneravimo įrenginį, regeneravimo adapteryje ties transporto priemone leidžiama susidaryti ne didesniam kaip 55 milibarų priešslėgiui.2.3. Visos iš apačios pripildomos transporto priemonės, kurias leidžiama naudoti, turi turėti pritvirtintą tapatumo nustatymo lentelę, kurioje nurodomas leistinas maksimalus vienu metu veikiančių užpildymo rankenų skaičius, tai užtikrina, kad garai nebus išleidžiami per P (slėgio) ir V (vakuumo) kamerų vožtuvus, kai susidarys maksimalus 55 milibarų priešslėgis, kaip nurodyta 2.2 punkte.3. Įžeminimo arba perpylimo nustatymo įrenginio sujungimas su transporto priemonePripildymo platformoje turi būti įrengtas perpilimo nustatymo valdymo įrenginys, kuris, sujungus jį su transporto priemone, turi perduoti leidžiantį pilti saugos signalą, jeigu kiti perpilimo davikliai nerodo per didelio lygio.3.1. Transporto priemonė turi būti sujungta su platformoje esančiu valdymo bloku 10 adatėlių pramoninio standarto elektrine jungtimi. Apgaubiama jungtis turi būti tvirtinama prie transporto priemonės, o lizdinė jungtis tvirtinama prie laisvo laido galo, sujungto su ant platformos įtaisytu valdymo bloku.3.2. Transporto priemonės aukšto lygio detektoriai turi būti arba dvilaidžiai termistoriniai davikliai, dvilaidžiai optiniai davikliai, penkialaidžiai optiniai davikliai arba panašūs davikliai, su sąlyga, jog sistema veikia be gedimų. (Pastaba. Termistorių temperatūros koeficientas turi būti neigiamas).3.3. Platformoje esantis valdymo blokas turi tikti tiek dvilaidėms, tiek ir penkialaidėms transporto priemonių sistemoms.3.4. Transporto priemonė turi būti sujungta su platforma bendra grįžtamąja perpilimo signalizatorių jungtimi, kuri per transporto priemonės važiuoklę turi būti prijungta prie apgaubiamos jungties 10 adatėlės. Lizdinės jungties 10 adatėlė turi būti prijungta prie valdymo bloko korpuso, kuris turi būti prijungtas prie platformos įžeminimo.3.5. Visos transporto priemonės su iš apačios pripildomomis talpyklomis, kurias leidžiama naudoti, turi turėti pritvirtintą tapatumo nustatymo lentelę (žr. 2.3. punktą), kurioje nurodomas naudojamų perpilimo nustatymo daviklių tipas (t. y. dvilaidžiai arba penkialaidžiai).4. Sujungimų vietos nustatymas4.1. Skysčio pylimo ir garų surinkimo įrenginiai ant pripildymo platformos turi būti konstruojami remiantis tokia transporto priemonės sujungimo grandine.4.1.1. Skysčio adapterių centrinės linijos aukštis turi būti: maksimalus – 1,4 metrai (be apkrovos); minimalus – 0,5 metro (su apkrova), pageidautinas aukštis – nuo 0,7 iki 1,0 metro.4.1.2. Horizontalus atstumas tarp adapterių turi būti ne mažesnis kaip 0,25 metro (pageidautinas minimalus atstumas – 0,3 metro).4.1.3. Visi skysčio adapteriai turi būti išdėstyti grandine, kurios bendras ilgis neviršytų 2,5 metro.4.1.4. Pageidautina, kad garų surinkimo adapteris būtų įrengtas iš dešinės skysčio adapterių pusės, ne aukščiau kaip 1,5 metro (be apkrovos) ir ne žemiau kaip 0,5 metro (su apkrova).4.2. Įžeminimo arba perpylimo jungtis turi būti įrengta iš dešinės skysčio ir garų surinkimo adapterių pusės, ne aukščiau kaip 1,5 metro (be apkrovos) ir ne žemiau kaip 0,5 metro (su apkrova).4.3. Pirmiau nurodyti sujungimai turi būti tik vienoje transporto priemonės pusėje.5. Saugos blokatoriai5.1. Įžeminimo arba perpylimo nustatymasPripildymo darbai neturi būti leidžiami tol, kol bendras įžeminimo arba perpylimo nustatymo valdymo blokas neduoda leidžiančio signalo.Jeigu lygis viršijamas arba dingsta transporto priemonės įžeminimas, valdymo blokas ant platformos turi uždaryti pripildymo platformos valdymo vožtuvą.5.2. Garų surinkimo nustatymasPripildymo darbai neturi būti leidžiami, kol garų surinkimo žarna nėra sujungta su transporto priemone, ir kol išeinantys garai negali laisvai patekti iš transporto priemonės į garų surinkimo sistemą.--------------------------------------------------


title: 1974 m. rugsėjo 17 d. Tarybos direktyva dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių išorinius elementus, suderinimo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31974L0483

Oficialusis leidinys L 266 , 02/10/1974 p. 0004 - 0013 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 13 tomas 4 p. 0058  specialusis leidimas graikų k.: skyrius 13 tomas 3 p. 0012  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 13 tomas 4 p. 0058  specialusis leidimas ispanų kalba: skyrius 13 tomas 4 p. 0031  specialusis leidimas portugalų kalba skyrius 13 tomas 4 p. 0031

		Tarybos direktyva1974 m. rugsėjo 17 d.dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių išorinius elementus, suderinimo(74/483/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 100 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos siūlymą,atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [1],atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę,kadangi valstybės įstatymai motorinėms transporto priemonėms nustato, inter alia, ir techninius reikalavimus išoriniams elementams;kadangi tie reikalavimai įvairiose valstybėse narėse yra skirtingi; kadangi būtina, kad visos valstybės narės priimtų tokius pačius reikalavimus, kurie papildytų arba pakeistų galiojančias taisykles pirmiausia tam, kad EEB tipo patvirtinimo tvarka, nustatyta 1970 m. vasario 6 d. Tarybos direktyva 70/156/EEB [2] dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių ir jų priekabų tipo patvirtinimą, suderinimo, būtų taikoma kiekvienam transporto priemonių tipui;kadangi pageidautina priimti tam tikrus techninius reikalavimus, priimtus JT Europos ekonominės komisijos reglamentu Nr. 26, pridėtu prie 1958 m. kovo 20 d. susitarimo dėl vienodų motorinių transporto priemonių įrangos ir dalių patvirtinimo bei abipusio patvirtinimo pripažinimo sąlygų priėmimo ("Bendrieji nuostatai dėl transporto priemonių patvirtinimo, atsižvelgiant į jų išorines iškyšas") [3];kadangi šie reikalavimai galioja motorinėms M1 kategorijos transporto priemonėms (tarptautinė motorinių transporto priemonių klasifikacija, pateikta Direktyvoje 70/156/EEB);kadangi su motorinėmis transporto priemonėmis susijusių valstybės įstatymų suderinimas reiškia, kad valstybės narės turės pripažinti viena kitos pagal bendrus reikalavimus atliktus patikrinimus; kadangi norint, kad tokia sistema veiktų sklandžiai, nuo tos pačios dienos ją turi pradėti taikyti visos valstybės narės,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisŠioje direktyvoje "transporto priemonė" – tai bet kokia motorinė M1 klasės motorinė transporto priemonė (apibrėžta Direktyvos 70/156/EEB I priede), kuri skirta naudoti keliuose, turi mažiausiai keturis ratus ir kurios maksimalus konstrukcinis greitis viršija 25 km/h.2 straipsnisNė viena valstybė narė neturi teisės nesuteikti transporto priemonei EEB tipo patvirtinimo ar valstybinio tipo patvirtinimo pagal tos transporto priemonės išorinius elementus, jei jos atitinka I ir II prieduose nurodytus reikalavimus.3 straipsnisNė viena valstybė narė neturi teisės atsisakyti įregistruoti ar uždrausti parduoti, pradėti eksploatuoti ar naudoti kokią nors transporto priemonę dėl tos transporto priemonės išorinių elementų, jei jos atitinka I ir II prieduose nurodytus reikalavimus.4 straipsnisValstybė narė, suteikianti tipo patvirtinimą, turi užsitikrinti, kad jai bus pranešta apie bet kokius I priedo 2.2 punkte nurodytos dalies ar charakteristikos pakeitimus. Valstybės kompetentingos institucijos nusprendžia, ar pakeistos transporto priemonės tipą reikia iš naujo patikrinti ir įvertinti. Jei patikrinus nustatoma, kad pakeista transporto priemonė neatitinka šios direktyvos reikalavimų, pakeitimas negali būti patvirtintas.5 straipsnisPakeitimai, kurių reikia I, II ir III priedams suderinti su technikos pažanga, priimami Direktyvos 70/156/EEB 13 straipsnyje nustatyta tvarka.6 straipsnis1. Valstybės narės priima ir paskelbia nuostatas, kurios, įsigaliojusios iki 1975 m. birželio 1 d., įgyvendina šią direktyvą, ir nedelsdamos apie tai praneša Komisijai.Valstybės narės pradeda taikyti šias nuostatas nuo 1975 m. spalio 1 d.2. Gavusios pranešimą apie šią direktyvą, valstybės narės nedelsdamos užtikrina, kad apie bet kokių įstatymų ir kitų teisės aktų, kuriuos jos ketina priimti šios direktyvos taikymo srityje, projektus būtų pranešta Komisijai prieš tiek laiko, kiek Komisijai jo reikės savo pastaboms pateikti.7 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1974 m. rugsėjo 17 d.Tarybos varduPirmininkasJ. Sauvagnargues[1] OL C 55, 1974 5 13, p. 14.[2] OL L 42, 1970 2 23, p. 1.[3] Europos ekonominės komisijos dokumentas--------------------------------------------------[1]I PRIEDASBENDROSIOS NUOSTATOS, APIBRĖŽIMAI, PARAIŠKOS PATVIRTINTI EEB TIPĄ, EEB TIPO PATVIRTINIMAS, BENDROSIOS SPECIFIKACIJOS, DETALIOSIOS SPECIFIKACIJOS, PRODUKCIJOS ATITIKTIS1. BENDROSIOS NUOSTATOS1.1. Šio priedo nuostatos netaikomos išoriniams galinio vaizdo veidrodžiams bei šioms dalims: radijo antenai ir bagažo laikikliams (ant stogo).1.2. Šių nuostatų tikslas yra sumažinti žmogaus fizinio sužalojimo riziką ar sunkumą susidūrimo atveju, kai į žmogų trenkiasi ar jį paliečia transporto priemonės kėbulas.2. APIBRĖŽIMAIŠioje direktyvoje:2.1. "transporto priemonės tipo patvirtinimas" – tai transporto priemonės tipo patvirtinimas pagal jos išorinius elementus;2.2. "transporto priemonės tipas pagal jos išorinius elementus" – tai kategorija motorinių transporto priemonių, kurios nesiskiria tam tikrais esminiais bruožais, pavyzdžiui, išorinio paviršiaus forma ar medžiaga;2.3. "išorinis paviršius" – tai transporto priemonės išorinių elementų, tarp jų variklio dangčio, bagažinės dangčio, durų, sparnų ir matomų sutvirtinimo dalių, paviršius;2.4. "grindų linija" – tai linija, nustatoma tokiu būdu:vertikalios ašies 30° kampo kūgis traukiamas iš vienos vietos į kitą aplink transporto priemonę taip, kad kaskart liestų patį žemiausią išorinio kėbulo paviršiaus tašką. Grindų linija yra tų sąlyčio taškų geometrinė trajektorija. Nustatant grindų liniją, transporto priemonės kėlimo keltuvu taškų, išmetamųjų vamzdžių ir ratų nepaisoma. Sparnų išlinkiai laikomi įsivaizduojamu paviršiumi, lygiai pratęsiančiu išorinį transporto priemonės paviršių;2.5. "kreivės spindulys" – tai apytikslis, o ne geometriškai tikslus suapvalinitas spindulys.3. PARAIŠKA PATVIRTINTI EEB TIPĄ3.1. Paraišką patvirtinti transporto priemonės EEB tipą pagal jos išorines iškyšas turi pateikti transporto priemonės gamintojas arba jo įgaliotinis.3.2. Prie paraiškos turi būti pateikti toliau nurodyti dokumentai trimis egzemplioriais:3.2.1. transporto priemonės priekinių, galinių ir šoninių dalių nuotraukos;3.2.2. buferių brėžiniai su matmenimis;3.2.3. kai kuriais atvejais – tam tikrų išorinių išsikišančių dalių brėžiniai ir, jei reikia, tam tikrų 6.9.1 punkte minimų išorinio paviršiaus dalių brėžiniai.3.3. Techninės priežiūros stočiai, atsakingai už tipo patvirtinimo bandymus, pateikiama:3.3.1. tvirtinamo tipo transporto priemonė arba jos dalis, arba dalys, kurios yra būtinos patikrinimams ir bandymams pagal šį priedą atlikti;3.3.2. minėtos techninės priežiūros stoties pageidavimu – tam tikros sudėtinės dalys ir naudotų medžiagų pavyzdžiai.4. EEB TIPO PATVIRTINIMAS(4.1.) (4.2.) (4.3.) (4.4.) (4.4.1.) (4.4.2.) (4.5.) 4.6. Anketa, atitinkanti III priede pateiktą pavyzdį, turi būti pridėta prie EEB tipo patvirtinimo liudijimo.5. BENDROSIOS SPECIFIKACIJOS5.1. Šio priedo nuostatos negalioja toms išorinio paviršiaus dalims, kurios, transporto priemonei esant pakrautai, o visoms durims, langams ir dangčiams – uždarytiems, yra:5.1.1. arba aukščiau nei 2 m aukštyje;5.1.2. arba žemiau dugno linijos;5.1.3. arba tokioje padėtyje, kad statinėmis sąlygomis jų neliestų 100 mm skersmens rutulys.5.2. Išoriniame transporto priemonės paviršiuje neturi būti jokių į išorę nukreiptų smailių ar aštrių dalių ir jokių tokios formos, matmenų, krypties ar kietumo iškyšų, kurios susidūrimo atveju galėtų padidinti asmens, į kurį trenktųsi ar kurį paliestų išorinis paviršius, fizinio sužalojimo riziką ar sunkumą.5.3. Išoriniame transporto priemonių paviršiuje neturi būti jokių į išorę nukreiptų dalių, galinčių užkabinti pėsčiuosius, dviratininkus ar motociklininkus.5.4. Remiantis toliau išvardytų punktų 5.5, 6.1.3, 6.3, 6.4.2, 6.7.1, 6.8.1, 6.10 nuostatomis, jokios išorinio paviršiaus išsikišančios dalies kreivės spindulys negali būti mažesnis nei 2,5 mm.5.5. Išorinio paviršiaus išsikišančių dalių, pagamintų iš medžiagų, kurių kietumas neviršija 60 atramų A, kreivės spindulys gali būti mažesnis nei 2,5 mm.6. DETALIOSIOS SPECIFIKACIJOS6.1. Dekoratyvinės detalės6.1.1. Bet kuria kryptimi veikiamos 10 daN jėgos pritvirtintos dekoratyvinės detalės, išsikišusios nuo savo pagrindo daugiau kaip 10 mm, turi įsitraukti, atsikabinti ar nulinkti labiausiai išsikišusiame taške plokštumoje, maždaug lygiagrečioje paviršiui, prie kurio jos yra pritvirtintos. Šios nuostatos netaikomos dekoratyvinėms radiatoriaus grotelių detalėms – joms taikomi tiktai bendri 5 punkto reikalavimai.6.1.2. Išorinio paviršiaus apsauginėms juostelėms ir gaubtams netaikomi 6.1.1 punkto reikalavimai, tačiau jos turi būti stipriai pritvirtintos prie transporto priemonės.6.1.3. Jei pritvirtintos dekoratyvinės detalės yra siauresnės nei 5 mm, 2,5 spindulio kreivės reikalavimas joms netaikomas, tačiau tokių į išorę nukreiptų dekoratyvinių detalių kampai turi būti suapvalinti.6.2. Priekiniai žibintai6.2.1. Ant priekinių žibintų gali būti pritvirtinti išsikišantys saulės skydeliai ir gaubtai, jei jie išsikiša ne daugiau kaip 30 mm išorinio permatomo priekinio žibinto paviršiaus atžvilgiu, o jų kreivės spindulys ne mažesnis kaip 2,5 mm.6.2.2. Įtraukiami priekiniai žibintai turi atitikti 6.2.1 punkto reikalavimus tiek įjungti, tiek įtraukti.6.3. Grotelės ir tarpai6.3.1. 5.4. punkto reikalavimai netaikomi tarpams tarp įtvirtintų ar judamų elementų, taip pat ir oro įsiurbimo ar išmetimo grotelių ir radiatoriaus grotelių tarpams su sąlyga, kad tarpas tarp dviejų gretimų elementų yra ne didesnis kaip 40 mm. 40–25 mm tarpų kreivės spindulys turi būti ne mažesnis kaip 1 mm, tačiau jei atstumas tarp dviejų gretimų elementų yra lygus arba mažesnis nei 25 mm, elementų išorinio paviršiaus kreivės spindulys turi būti ne mažesnis kaip 0,5 mm.6.3.2. Visų groteles ar tarpą sudarančių elementų priekinio ar šoninio paviršių sandūra turi būti suapvalinta.6.4. Stiklo valytuvai6.4.1. Stiklo valytuvai turi būti sumontuoti taip, kad valytuvo strypas būtų apsaugotas gaubtu, kurio kreivės spindulys atitiktų 5.4 punkto reikalavimus, o paviršius būtų ne mažesnis kaip 150 mm2.6.4.2. 5.4 punktas netaikomas valytuvo šepetėliams bei kitoms atraminėms dalims, tačiau tos dalys turi būti pagamintos be jokių aštrių kampų, smailių ar aštrių dalių, nebūtinų valytuvų veiklai.6.5. Buferiai6.5.1. Siekiant sumažinti susidūrimo riziką, buferių galai turi būti pasukti išorinio paviršiaus link.6.5.2. Buferio dalys turi būti pagamintos taip, kad visų į išorę nukreiptų paviršių kreivės spindulys būtų ne mažesnis kaip 5 mm.6.6. Durų ir bagažinės rankenėlės, vyriai ir mygtukai; bako anga ir dangtelis6.6.1. Šoninių durų rankenėlių iškyšos turi būti ne didesnės kaip 40 mm, o visų kitų detalių – ne didesnės kaip 30 mm.6.6.2. Jei šoninės durelės atidaromos rankenėlės pasukimu, rankenėlės turi atitikti šiuos reikalavimus:6.6.2.1. laisvasis rankenėlės galas turi būti nukreiptas į galą, o rankenėlė įtaisyta taip, kad suktųsi lygiagrečiai durų plokštumos, bet ne į išorę.6.6.2.2. rankenėlės galas turi būti nulenktas į duris ir įtaisytas į įdubą.6.7. Rato tvirtinimo veržlės, rato gaubtai ir rato diskai6.7.1. 5.4 punkto reikalavimai negalioja.6.7.2. Ratų tvirtinimo veržlės, ratų gaubtai ir ratų diskai turi būti be jokių aštrių iškyšų.6.7.3. Transporto priemonei važiuojant tiesiai, išskyrus padangas, jokia kita ratų dalis, esanti virš horizontalios plokštumos, einančios per ratų sukimosi ašį, neturi išsikišti už išorinio paviršiaus ar konstrukcijos vertikalios projekcijos horizontalioje plokštumoje. Tačiau pagal funkcinius reikalavimus ratus dengiantys diskai ir tvirtinimo veržlės gali išsikišti už vertikalios išorinio paviršiaus ar konstrukcijos vertikalios projekcijos, jei išsikišančios dalies paviršiaus kreivės spindulys ne mažesnis nei 30 mm ir ji iš tikro išsikiša už vertikalaus išorinio paviršiaus ar konstrukcijos projekcijos ne daugiau kaip 30 mm.6.8. Lakštinio metalo kraštai6.8.1. Lakštinio metalo kraštai, pavyzdžiui, griovelis vandeniui bei slankiųjų durų bėgiai, turi būti užlenkti arba ant jų turi būti uždėtas apsauginis gaubtelis, atitinkantis jam taikomus šiame priede nurodytus reikalavimus; kitais atvejais lakštinio metalo kraštai negali būti išsikišę.6.9. Kėbulo skydeliai6.9.1. Kėbulo skydelių kreivės spindulys gali būti mažesnis nei 2,5 mm, jei tai nesudaro daugiau kaip vienos dešimtosios iškyšos aukščio H, matuojamo II priede nurodytu būdu.6.10. Šoniniai oro ar vandens kreiptuvai6.10.1. Šoninių kreiptuvų, kurie gali būti nukreipti į išorę, kraštų kreivės spindulys turi būti ne mažesnis kaip 1 mm.6.11. Keltuvo gembė6.11.1. Keltuvo gembė neturi išsikišti daugiau kaip 10 mm už vertikalios tiesiai virš jo esančios dugno linijos projekcijos.(7.) (7.1.) (7.1.1.) (7.1.2.) (7.2.) 8. PRODUKCIJOS ATITIKTIS(8.1.) 8.2. Siekiant nustatyti, ar transporto priemonė atitinka patvirtintą tipą, tikrinamas pakankamas skaičius atsitiktinai parinktų masiškai gaminamų transporto priemonių.[1] Priedų tekstas yra panašus į Jungtinių Tautų Europos Ekonominės komisijos reglamento Nr. 26 tekstą. Skyriai yra visiškai tokie patys. Jei Reglamento Nr. 26 punktas neturi atitikmens šiuose prieduose, to įrašo numeris vis tiek pateikiamas skliaustuose.--------------------------------------------------II PRIEDASIŠORINIŲ PAVIRŠIAUS IŠKYŠŲ AUKŠČIO NUSTATYMAS1. Iškyšos aukštis H nustatomas grafiniu būdu, pagal 165 mm skersmens apskritimo kraštą, matuojamoje dalyje iš vidaus liečiantį išorinio paviršiaus išorinį kontūrą.2. H yra didžiausias atstumas, matuojamas išilgai tiesios linijos, einančios per 165 mm skersmens apskritimo centrą, nuo to apskritimo krašto iki išorinio iškyšos kontūro (žr. 1 brėžinį).3. Tais atvejais, kai 100 mm skersmens apskritimas tikrinamoje dalyje iš išorės neliečia išorinio paviršiaus išorinio kontūro, paviršiaus kontūru toje vietoje laikomas 100 mm skersmens apskritimo lankas tarp dviejų sąlyčio su išoriniu kontūru taškų (žr. 2 brėžinį).4. Išorinio paviršiaus reikiamų dalių brėžinius turi pateikti gamintojas, kad būtų galima išmatuoti pirmiau minėtų iškyšų aukštį.+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------III PRIEDASPAVYZDYS+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------