title: 2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2017/2109, kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 98/41/EB dėl įplaukiančiuose į ir išplaukiančiuose iš Bendrijos valstybių narių uostų keleiviniuose laivuose esančių asmenų registracijos ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/65/ES dėl pranešimo formalumų, taikomų į valstybių narių uostus įplaukiantiems ir (arba) iš jų išplaukiantiems laivams

text:
30.11.2017

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 315/52

            EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA (ES) 2017/2109
      2017 m. lapkričio 15 d.
      kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 98/41/EB dėl įplaukiančiuose į ir išplaukiančiuose iš Bendrijos valstybių narių uostų keleiviniuose laivuose esančių asmenų registracijos ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/65/ES dėl pranešimo formalumų, taikomų į valstybių narių uostus įplaukiantiems ir (arba) iš jų išplaukiantiems laivams
      EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
      atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 100 straipsnio 2 dalį,
      atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
      teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
      atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
      pasikonsultavę su Regionų komitetu,
      laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),
      kadangi:

                  (1)

                  laiku gaunama tiksli informacija apie laive esančių asmenų skaičių ar tapatybę yra labai svarbi rengiantis paieškos ir gelbėjimo operacijoms ir jų efektyvumui užtikrinti. Jūroje įvykus avarijai, kompetentingų institucijų vykdomos operacijos gali būti daug efektyvesnės, jei susijusios valstybės ar valstybių kompetentingos nacionalinės institucijos, laivo operatorius ir laivo agentai visapusiškai ir visiškai bendradarbiaus. Tam tikri to bendradarbiavimo aspektai reglamentuojami Tarybos direktyva 98/41/EB (3);

                  (2)

                  tinkamumo patikros pagal Reglamentavimo kokybės ir rezultatų programą (REFIT) rezultatai ir patirtis, įgyta įgyvendinant Direktyvą 98/41/EB, parodė, kad informacija apie laive esančius asmenis kompetentingoms institucijoms ne visada yra lengvai prieinama, kai joms ji yra reikalinga. Siekiant spręsti šią situaciją, dabartiniai Direktyvos 98/41/EB reikalavimai turėtų būti suderinti su elektroninio duomenų pateikimo reikalavimais, kad būtų užtikrintas didesnis veiksmingumas. Suskaitmeninimas taip pat sudarys sąlygas avarinės situacijos atveju arba avarijai jūroje įvykus palengvinti prieigą prie su dideliu keleivių skaičiumi susijusios informacijos;

                  (3)

                  per pastaruosius 17 metų padaryta didelė technologinė pažanga laivų judėjimo duomenų pateikimo ir saugojimo priemonių srityje. Vadovaujantis atitinkamomis Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) priimtomis taisyklėmis, palei Europos pakrantes įdiegta keletas privalomųjų pranešimų iš laivų sistemų. Sąjungos ir nacionalinė teisė užtikrina, kad laivai laikytųsi pagal tas sistemas taikomų pranešimų teikimo reikalavimų. Remiantis iki šiol, be kita ko, tarptautiniu lygmeniu, pasiektais rezultatais ir užtikrinant, kad visada būtų laikomasi technologinio neutralumo, dabar būtina, kad būtų daroma pažanga technologinių inovacijų srityje;

                  (4)

                  sukūrus Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2010/65/ES (4) nurodytą nacionalinę vieno langelio sistemą ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2002/59/EB (5) nurodytą Sąjungos keitimosi jūrų laivybos informacija sistemą („SAFESeaNet“), sudarytos sąlygos su laivu susijusių duomenų rinkimui, perdavimui ir dalijimuisi jais, šie procesai supaprastinti ir suderinti. Todėl informacija apie laive esančius asmenis, kurios reikalaujama pagal Direktyvą 98/41/EB, turėtų būti pranešama nacionalinėje vieno langelio sistemoje, kurioje avarinės situacijos arbaavarijos jūroje atveju kompetentingai institucijai informacija yra lengvai prieinama. Informacija apie laive esančių asmenų skaičių turėtų būti pranešama nacionalinėje vieno langelio sistemoje naudojantis tinkamomis techninėmis priemonėmis, dėl kurių valstybės narės sprendžia pačios. Kaip alternatyva, informacija turėtų būti pateikiama paskirtajai institucijai per automatinio identifikavimo sistemą;

                  (5)

                  siekiant palengvinti pagal šią direktyvą pranešamos informacijos teikimą bei keitimąsi ja ir siekiant sumažinti administracinę naštą, valstybės narės turėtų laikytis Direktyva 2010/65/ES nustatytų suderintų pranešimo formalumų. Avarijos, turinčios įtakos daugiau nei vienai valstybei narei, atveju valstybės narės turėtų informaciją pateikti kitoms valstybėms narėms per „SAFESeaNet“ sistemą;

                  (6)

                  siekiant suteikti valstybėms narėms pakankamai laiko nacionalinėse vieno langelio sistemose papildomai įdiegti naujas funkcijas, tikslinga numatyti pereinamąjį laikotarpį, per kurį valstybės narės turėtų galimybę išlaikyti dabartinę sistemą keleiviniuose laivuose esantiems asmenims registruoti;

                  (7)

                  pažanga kuriant nacionalines vieno langelio sistemas turėtų būti pagrindas siekti ateityje sukurti Europos vieno langelio sistemą;

                  (8)

                  valstybės narės turėtų skatinti operatorius, visų pirma mažesnius operatorius, naudotis nacionaline vieno langelio sistema. Tačiau siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi proporcingumo principo, valstybės narės turėtų turėti galimybę konkrečiomis sąlygomis mažesniems operatoriams, kurie dar nesinaudoja nacionaline vieno langelio sistema ir dažniausiai vykdo trumpus vidaus reisus, kurie trunka trumpiau kaip 60 minučių, netaikyti įpareigojimo pranešti apie laive esančių asmenų skaičių nacionalinėje vieno langelio sistemoje;

                  (9)

                  atsižvelgiant į Helgolando bei Bornholmo salų specifinę geografinę padėtį ir jų transporto jungčių su žemynine dalimi pobūdį, Vokietijai, Danijai ir Švedijai turėtų būti numatyta daugiau laiko laive esančių asmenų sąrašui parengti ir nustatytą pereinamąjį laikotarpį joms turėtų būti leidžiama šią informaciją perduoti laikantis dabartinės sistemos;

                  (10)

                  valstybėms narėms turėtų būti leista išlaikyti esamas galimybes sumažinti 20 mylių ribą, nuo kurios reikia registruoti ir pateikti laive esančių asmenų sąrašą. Ši teisė apima reisus, kurių atveju keleiviniai laivai, vežantys didelį skaičių keleivių, per vieną ilgesnį reisą vienas po kito įplaukia į uostus, kuriuos skiria mažesnis nei 20 mylių atstumas. Tokiais atvejais valstybėms narėms turėtų būti leidžiama sumažinti 20 mylių ribą tam, kad būtų galima užregistruoti pagal šią direktyvą reikalaujamą informaciją, susijusią su laive esančiais keleiviais, į laivą įlipusiais pirmajame arba tarpiniuose uostuose;

                  (11)

                  siekiant giminaičiams laiku suteikti patikimą informaciją avarijos atveju, sumažinti nereikalingą konsulinės pagalbos ir kitų paslaugų delsą ir sudaryti palankesnes sąlygas tapatybės nustatymo procedūroms, perduodami duomenys turėtų apimti ir informaciją apie laive esančių asmenų pilietybę. Duomenų, kuriuos reikalaujama įvesti vykdant ilgesnius kaip 20 mylių reisus, sąrašą reikėtų supaprastinti, padaryti aiškesnį ir kuo labiau suderinti su informacijos pranešimo nacionalinėje vieno langelio sistemoje reikalavimais;

                  (12)

                  atsižvelgiant į tobulesnes elektronines duomenų registracijos priemones ir į tai, kad asmens duomenys bet kokiu atveju turėtų būti surinkti prieš laivui išplaukiant, šiuo metu Direktyvoje 98/41/EB nustatytas 30 minučių vėlavimo terminas turėtų būti sumažintas iki 15 minučių;

                  (13)

                  svarbu, kad laikantis tarptautinių reikalavimų kiekvienam laive esančiam asmeniui būtų suteikti aiškūs nurodymai, kurių reikia laikytis avarinės situacijos atveju;

                  (14)

                  siekiant didesnio teisinio aiškumo ir suderinamumo su susijusiais Sąjungos teisės aktais, visų pirma su Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/45/EB (6), reikėtų atnaujinti arba panaikinti keletą pasenusių, dviprasmiškų ir klaidinančių nuorodų. Sąvokos „keleivinis laivas“ apibrėžtis turėtų būti suderinta su kitais Sąjungos teisės aktais, tokiu būdu, kad nebūtų peržengtos šios direktyvos taikymo srities ribos. Sąvokos „saugoma jūros teritorija“ apibrėžtis turėtų būti pakeista sąvoka, kuri būtų suderinta su Direktyva 2009/45/EB išimčių taikymo pagal šią direktyvą tikslais, užtikrinant, kad paieškos ir gelbėjimo įranga būtų lengvai pasiekiama. Sąvokos „keleivių registratorius“ apibrėžtį reikėtų iš dalies pakeisti taip, kad atsispindėtų naujos jo pareigos, kurios nebeapima informacijos saugojimo. Sąvokos „paskirtoji valdžios institucija“ apibrėžtis turėtų apimti kompetentingas institucijas, turinčias tiesioginę arba netiesioginę prieigą prie informacijos, kurios reikalaujama pagal šią direktyvą. Atitinkami kompanijų naudojamoms keleivių registravimo sistemoms keliami reikalavimai turėtų būti panaikinti;

                  (15)

                  ši direktyva neturėtų būti taikoma pramoginėms jachtoms arba pramoginiams laivams. Visų pirma ji neturėtų būti taikoma pramoginėms jachtoms arba pramoginiams laivams, kai yra sudaryta laivo be įgulos frachtavimo sutartis ir jie vėliau nėra naudojami komerciniais keleivių vežimo tikslais;

                  (16)

                  valstybės narės turėtų likti atsakingos už Direktyva 98/41/EB nustatytų duomenų registravimo reikalavimų laikymosi užtikrinimą, visų pirma, kiek tai susiję su duomenų tikslumu ir jų užregistravimu laiku. Siekiant užtikrinti informacijos nuoseklumą, turėtų būti įmanoma atlikti atsitiktinius tikrinimus;

                  (17)

                  kai direktyvose 98/41/EB ir 2010/65/ES numatytos priemonės yra susijusios su asmens duomenų tvarkymu, tas tvarkymas turėtų būti atliekamas laikantis Sąjungos teisės aktų dėl asmens duomenų apsaugos, visų pirma Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/679 (7) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 (8). Visų pirma ir nedarant poveikio kitiems teisiniams įsipareigojimams pagal duomenų apsaugos teisę, laikantis Direktyvos 98/41/EB surinkti asmens duomenys neturėtų būti tvarkomi ar naudojami jokiam kitam tikslui ir turėtų būti saugojami ne ilgiau nei būtina Direktyvos 98/41/EB taikymo tikslais. Todėl asmens duomenys turėtų būti nepagrįstai nedelsiant automatiškai sunaikinti po to, kai laivo kelionė saugiai baigiama arba, atitinkamai, kai baigiamas tyrimas ar teismo procesas po avarijos ar avarinės situacijos;

                  (18)

                  atsižvelgiant į naujausius technikos laimėjimus ir į diegimo išlaidas, kiekviena kompanija, laikydamasi Sąjungos ir nacionalinės teisės aktų dėl duomenų apsaugos, turėtų įdiegti atitinkamas technines ir organizacines priemones, kad pagal šią direktyvą tvarkomi duomenys būtų apsaugoti nuo atsitiktinio ar neteisėto sunaikinimo arba atsitiktinio praradimo, paskelbimo ir atskleidimo arba prieigos be leidimo;

                  (19)

                  atsižvelgiant į proporcingumo principą ir į tai, kad keleiviai patys yra suinteresuoti pateikti teisingą informaciją, šiuo metu taikomo asmens duomenų rinkimo keleivių savideklaracijos principu pakanka Direktyvos 98/41/EB taikymo tikslais. Kartu elektroninėmis duomenų registravimo ir tikrinimo priemonėmis turėtų būti užtikrinta, kad apie kiekvieną laive esantį asmenį būtų užregistruota unikali informacija;

                  (20)

                  siekiant padidinti skaidrumą ir norint padėti valstybėms narėms pranešti apie išimtis ir prašymus leisti taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas, Komisija turėtų sukurti ir tvarkyti tam skirtą duomenų bazę. Joje turėtų būti saugomos priemonės – tiek jų projektai, tiek jau patvirtintos priemonės, – apie kurias pranešta. Informacija apie patvirtintas priemones turėtų būti viešai prieinama;

                  (21)

                  duomenys, susiję su pranešimais apie išimtis ir valstybių narių prašymais leisti taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas, turėtų būti derinami ir koordinuojami, kiek tai būtina siekiant užtikrinti kuo didesnį tokių duomenų naudojimo veiksmingumą;

                  (22)

                  atsižvelgiant į pakeitimus, padarytus Sutartimi dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV), reikėtų atitinkamai atnaujinti Komisijai suteiktus įgaliojimus įgyvendinti Direktyvą 98/41/EB. Įgyvendinimo aktai turėtų būti priimami pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011 (9);

                  (23)

                  siekiant atsižvelgti į tarptautinius pokyčius ir padidinti skaidrumą, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, jei reikalinga, dėl tarptautinių dokumentų pakeitimų netaikymo šios direktyvos taikymo tikslais. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos vyktų vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

                  (24)

                  atsižvelgiant į visą stebėsenos ciklą, kurį sudaro Europos jūrų saugumo agentūros atstovų apsilankymai, Direktyvos 98/41/EB įgyvendinimą Komisija turėtų įvertinti ne vėliau kaip 2026 m. gruodžio 22 d. ir apie vertinimo rezultatus pranešti Europos Parlamentui ir Tarybai. Valstybės narės turėtų bendradarbiauti su Komisija, kad ji galėtų surinkti visą tam vertinimui reikiamą informaciją;

                  (25)

                  siekiant, kad būtų atsižvelgta į Direktyvos 98/41/EB pakeitimus, informacija apie laive esančius asmenis turėtų būti įtraukta į Direktyvos 2010/65/ES priedo A dalyje nurodytą pranešimo formalumų sąrašą;

                  (26)

                  siekiant, kad žemyninėms valstybėms narėms, neturinčioms jūrų uostų ir neturinčioms į šios direktyvos taikymo sritį patenkančių su jų vėliava plaukiojančių keleivinių laivų, nebūtų nustatyta neproporcinga administracinė našta, tokioms valstybėms narėms turėtų būti leidžiama nukrypti nuo šios direktyvos nuostatų. Tai reiškia, kad kol ši sąlyga yra tenkinama, jos neprivalo perkelti šios direktyvos į nacionalinę teisę;

                  (27)

                  buvo pasikonsultuota su Europos duomenų apsaugos pareigūnu pagal Reglamento (EB) Nr. 45/2001 28 straipsnio 2 dalį, ir 2016 m. gruodžio 9 d. jis pateikė oficialias pastabas;

                  (28)

                  todėl direktyvos 98/41/EB ir 2010/65/ES turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistos,

            PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:
      1 straipsnis
      Direktyvos 98/41/EB daliniai pakeitimai
      Direktyva 98/41/EB iš dalies keičiama taip:

                  1)

                  2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

                              a)

                              antra įtrauka pakeičiama taip:
                              „—   keleivinis laivas– tai laivas ar greitaeigis laivas, vežantis daugiau nei dvylika keleivių,“;

                              b)

                              šešta įtrauka pakeičiama taip:
                              „—   keleivių registratorius– tai atsakingas asmuo, kompanijos paskirtas ISM kodekso įpareigojimams vykdyti, jei taikoma, arba asmuo, kompanijos paskirtas atsakingu už informacijos apie asmenis, įlipusius į šios kompanijos keleivinį laivą, perdavimą,“;

                              c)

                              septinta įtrauka pakeičiama taip:
                              „—   paskirtoji institucija– tai valstybės narės kompetentinga institucija, atsakinga už paiešką ir gelbėjimą arba besirūpinanti avarijos padariniais, turinti prieigą prie informacijos, kurios reikalaujama pagal šią direktyvą,“;

                              d)

                              devinta įtrauka išbraukiama;

                              e)

                              dešimtos įtraukos įvadinė frazė pakeičiama taip:
                              „—   reguliariosios paslaugos– tai serija perkėlimų laivais, kuriais užtikrinamas susisiekimas tarp dviejų ar daugiau tų pačių uostų, arba serija reisų iš to paties ir į tą patį uostą be tarpinių sustojimų, kai:“;

                              f)

                              papildoma šia įtrauka:
                              „—   uosto akvatorija– tai plotas, kaip apibrėžta Direktyvos 2009/45/EB 2 straipsnio r punkte,“;

                              g)

                              papildoma šia įtrauka:
                              „—   pramoginė jachta arba pramoginis laivas– tai bet kuriuo būdu varomas laivas, kuriuo plukdoma ne komerciniais tikslais.“;

                  2)

                  3 straipsnis pakeičiamas taip:
                  „3 straipsnis
                  1.   Ši direktyva taikoma keleiviniams laivams, išskyrus:

                              —

                              karo laivus ir karinius transporto laivus,

                              —

                              pramogines jachtas ir pramoginius laivus,

                              —

                              laivus, plaukiojančius tik uosto akvatorijose arba vidaus vandenų keliais.

                        2.   Valstybės narės, kurios neturi jūrų uostų ir su jų vėliava plaukiojančių keleivinių laivų, patenkančių į šios direktyvos taikymo sritį, gali nukrypti nuo šios direktyvos nuostatų, išskyrus antroje pastraipoje išdėstytą įpareigojimą.
                  Valstybės narės, kurios ketina pasinaudoti tokia nukrypti leidžiančia nuostata, ne vėliau kaip 2019 m. gruodžio 21 d. praneša Komisijai, ar tenkinamos sąlygos, o po to kasmet praneša Komisijai apie bet kokius tolesnius pokyčius. Tokios valstybės narės negali leisti keleiviniams laivams, kuriems taikoma ši direktyva, plaukioti su jų vėliava, kol jos neperkėlė į nacionalinę teisę ir neįgyvendina šios direktyvos.“;

                  3)

                  4 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
                  „2.   Prieš keleiviniam laivui išplaukiant, apie laive esančių asmenų skaičių pranešama laivo kapitonui ir, naudojant tinkamas technines priemones, vieno langelio sistemoje, sukurtoje pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2010/65/ES (*1) 5 straipsnį, arba, jeigu taip nusprendžia valstybė narė, per automatinio identifikavimo sistemą apie skaičių pranešama paskirtajai institucijai.
                  Pereinamuoju šešerių metų laikotarpiu nuo 2017 m. gruodžio 20 d. valstybės narės gali leisti tą informaciją ir toliau pranešti kompanijos keleivių registratoriui arba tą pačią funkciją vykdančiai krante esančiai kompanijos sistemai užuot reikalavus, kad ji būtų pranešama vieno langelio sistemoje arba per automatinio identifikavimo sistemą paskirtajai institucijai.

                     (*1)  2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/65/ES dėl pranešimo formalumų, taikomų į valstybių narių uostus įplaukiantiems ir (arba) iš jų išplaukiantiems laivams, kuria panaikinama Direktyva 2002/6/EB (OL L 283, 2010 10 29, p. 1).“;"

                  4)

                  5 straipsnis pakeičiamas taip:
                  „5 straipsnis
                  1.   Tuo atveju, kai keleivinis laivas išplaukia iš valstybėje narėje esančio uosto siekiant vykdyti reisą, kurio ilgis nuo pradinio taško iki kito įplaukimo uosto yra daugiau kaip 20 mylių, registruojama ši informacija:

                              —

                              laive esančių asmenų vardai ir pavardės, jų lytis, pilietybė ir gimimo datos,

                              —

                              savanoriškai keleivio pateikiama informacija apie avarinės situacijos atveju galimai reikalingą specialią priežiūrą ar pagalbą,

                              —

                              jei valstybė narė taip nusprendžia – savanoriškai keleivio nurodomas kontaktinis numeris, kuriuo būtų galima skambinti avarinės situacijos atveju.

                        2.   1 dalyje nurodyta informacija surenkama prieš keleiviniam laivui išvykstant, o keleivinio laivo išvykimo metu, tačiau bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per 15 minučių nuo jo išvykimo, ji yra pranešama vieno langelio sistemoje, sukurtoje pagal Direktyvos 2010/65/ES 5 straipsnį.
                  3.   Pereinamuoju šešerių metų laikotarpiu nuo 2017 m. gruodžio 20 d. valstybės narės gali leisti tą informaciją ir toliau pranešti kompanijos keleivių registratoriui arba tą pačią funkciją vykdančiai krante esančiai kompanijos sistemai užuot reikalavus, kad ji būtų pranešama vieno langelio sistemoje.
                  4.   Nedarant poveikio kitiems teisiniams įsipareigojimams pagal Sąjungos ir nacionalinius duomenų apsaugos teisės aktus, šios direktyvos taikymo tikslais surinkti asmens duomenys neapdorojami ir nenaudojami jokiu kitu tikslu. Tokie asmens duomenys visada tvarkomi laikantis Sąjungos duomenų apsaugos ir privatumo teisės ir, kai jų nebereikia, nepagrįstai nedelsiant yra automatiškai sunaikinami.“;

                  5)

                  6 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
                  „2.   Kiekviena valstybė narė reikalauja, kad kompanija užtikrintų, kad 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 1 dalyje nurodyta informacija apie kiekvieną su trečiosios šalies vėliava plaukiojantį keleivinį laivą, išvykstantį iš už Sąjungos ribų esančio uosto ir vykstantį į toje valstybėje narėje esantį uostą, būtų pateikta laikantis 4 straipsnio 2 dalies ir 5 straipsnio 2 dalies.“;

                  6)

                  8 straipsnis pakeičiamas taip:
                  „8 straipsnis
                  1.   Kai tai reikalaujama pagal šios direktyvos 4 ir 5 straipsnius, kiekviena kompanija, atsakinga už keleivinio laivo eksploatavimą, paskiria keleivių registratorių, atsakingą už tose nuostatose nurodytos informacijos pranešimą vieno langelio sistemoje, sukurtoje pagal Direktyvos 2010/65/ES 5 straipsnį, arba tos informacijos pranešimą paskirtajai institucijai per automatinio identifikavimo sistemą.
                  2.   Pagal šios direktyvos 5 straipsnį surinktus asmens duomenis kompanija gali laikyti ne ilgiau nei būtina šios direktyvos taikymo tikslais ir bet kuriuo atveju tik iki to momento, kai saugiai užbaigiamas atitinkamas laivo reisas ir duomenys pranešami vieno langelio sistemoje, sukurtoje pagal Direktyvos 2010/65/ES 5 straipsnį. Nedarant poveikio kitiems konkretiems teisiniams įsipareigojimams pagal Sąjungos arba nacionalinę teisę, be kita ko, statistikos tikslais, kai šiuo tikslu informacija nebereikalinga, ji automatiškai ir nepagrįstai nedelsiant sunaikinama.
                  3.   Kiekviena kompanija užtikrina, kad su keleiviais, pareiškusiais, jog jiems avarinių situacijų atveju reikia specialios priežiūros ar pagalbos, susijusi informacija būtų tinkamai užregistruota ir pranešta kapitonui prieš keleiviniam laivui išvykstant.“;

                  7)

                  9 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

                              a)

                              2 dalis iš dalies keičiama taip:

                                          —

                                          a punktas išbraukiamas;

                                          —

                                          b ir c punktai pakeičiami taip:

                                             „2.   Valstybė narė, iš kurios uosto išplaukia keleivinis laivas, gali jam netaikyti įpareigojimo pranešti laive esančių asmenų skaičių vieno langelio sistemoje, sukurtoje pagal Direktyvos 2010/65/ES 5 straipsnį, jei atitinkamas laivas nėra greitaeigis laivas, jis teikia reguliariąsias paslaugas, kai kelionė nuo vieno uosto iki kito trunka mažiau kaip valandą, jis plaukioja tik jūros zonoje D, nustatytoje pagal Direktyvos 2009/45/EB 4 straipsnį, ir toje jūros zonoje užtikrinama lengvai pasiekiama paieškos ir gelbėjimo įranga.
                                             Valstybė narė gali netaikyti šios direktyvos 5 straipsnyje nustatytų įpareigojimų keleiviniams laivams, plaukiojantiems tarp dviejų uostų arba iš uosto į tą patį uostą pakeliui neįplaukiant į kitus uostus, jei atitinkamas laivas plaukioja tik jūros zonoje D, nustatytoje pagal Direktyvos 2009/45/EB 4 straipsnį, ir toje jūros zonoje užtikrinama lengvai pasiekiama paieškos ir gelbėjimo įranga.“;

                                          —

                                          papildoma šia pastraipa:

                                             „Nukrypstant nuo 5 straipsnio 2 dalies ir nedarant poveikio 5 straipsnio 3 dalyje nustatytam pereinamajam laikotarpiui, šios valstybės narės turi teisę taikyti šias išimtis:

                                                         i)

                                                         Vokietija gali pratęsti 5 straipsnio 1 dalyje nurodytos informacijos rinkimo ir pateikimo laikotarpius iki vienos valandos nuo išvykimo keleivinių laivų, kurie vyksta į Helgolando salą ir iš jos, atveju, ir

                                                         ii)

                                                         Danija ir Švedija gali pratęsti 5 straipsnio 1 dalyje nurodytos informacijos rinkimo ir pateikimo laikotarpius iki vienos valandos nuo išvykimo keleivinių laivų, kurie vyksta į Bornholmo salą ir iš jos, atveju.“;

                              b)

                              3 dalies a ir b punktai pakeičiami taip:

                                          „a)

                                          valstybė narė nedelsdama praneša Komisijai apie savo sprendimą atleisti nuo 5 straipsnyje nustatytų įpareigojimų ir nurodo pagrįstas to sprendimo priežastis. Šis pranešimas teikiamas per duomenų bazę, kurią Komisija tuo tikslu sukuria ir tvarko, ir prie kurios Komisija ir valstybės narės turi prieigą. Priimtas priemones Komisija pateikia viešai prieinamoje interneto svetainėje;

                                          b)

                                          jei per šešis mėnesius nuo tokio pranešimo dienos Komisija nusprendžia, kad toks atleidimas nėra pagrįstas arba galėtų neigiamai paveikti konkurenciją, Komisija gali priimti įgyvendinimo aktą, kuriuo reikalaujama, kad valstybė narė savo sprendimą iš dalies pakeistų arba atšauktų. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 13 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“;

                              c)

                              4 dalies trečia pastraipa pakeičiama taip:
                              „Toks reikalavimas pateikiamas Komisijai per 3 dalyje nurodytą duomenų bazę. Jei per šešis mėnesius nuo tokio reikalavimo pateikimo dienos Komisija nusprendžia, kad daryti išimtį nėra pagrindo arba kad ji galėtų neigiamai paveikti konkurenciją, Komisija gali priimti įgyvendinimo aktą, kuriuo reikalaujama, kad valstybė narė savo siūlomą sprendimą iš dalies pakeistų arba jo nepriimtų. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 13 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“;

                  8)

                  10 straipsnis pakeičiamas taip:
                  „10 straipsnis
                  1.   Valstybės narės užtikrina, kad kompanijose būtų nustatyta duomenų registravimo procedūra, kuria būtų garantuojama, kad informacija, kurios reikalaujama pagal šią direktyvą, būtų pranešama tiksliai ir laiku.
                  2.   Kiekviena valstybė narė paskiria instituciją, kuriai suteikiama prieiga prie informacijos, kurios reikalaujama pagal šią direktyvą. Valstybės narės užtikrina, kad, susidarius avarinei situacijai ar įvykus avarijai, ta paskirtoji institucija galėtų iš karto gauti informaciją, kurios reikalaujama pagal šią direktyvą.
                  3.   Valstybės narės pagal 5 straipsnį surinktų asmens duomenų nelaiko ilgiau negu būtina šios direktyvos taikymo tikslais, ir bet kuriuo atveju ne ilgiau nei:

                              a)

                              iki to momento, kai saugiai užbaigiamas atitinkamas laivo reisas, tačiau bet kuriuo atveju ne ilgiau kaip 60 dienų nuo laivo išvykimo; arba

                              b)

                              jei susidaro avarinė situacija ar įvyksta avarija – iki tol, kol baigiamas bet koks tyrimas arba teismo procesas.

                        4.   Nedarant poveikio kitiems konkretiems teisiniams įsipareigojimams pagal Sąjungos arba nacionalinę teisę, įskaitant įsipareigojimus statistikos tikslais, kai šios direktyvos tikslais informacija nebereikalinga, ji automatiškai ir nepagrįstai nedelsiant sunaikinama.“;

                  9)

                  11 straipsnis pakeičiamas taip:
                  „11 straipsnis
                  1.   Duomenys, kurių reikalaujama pagal šią direktyvą, surenkami ir užregistruojami taip, kad į laivą įlipantys arba iš jo išlipantys keleiviai nebūtų be reikalo gaišinami.
                  2.   Tuose pačiuose ar panašiuose maršrutuose turi būti išvengta daugkartinio duomenų rinkimo.“;

                  10)

                  įterpiamas šis straipsnis:
                  „11a straipsnis
                  1.   Asmens duomenų tvarkymas pagal šią direktyvą vykdomas laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/679 (*2).
                  2.   Sąjungos institucijos ir įstaigos asmens duomenis, pvz., įrašytus į vieno langelio sistemą ir sistemą „SAFESeaNet“ pagal šią direktyvą tvarko remdamosi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 45/2001 (*3).

                     (*2)  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1)."

                     (*3)  2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (OL L 8, 2001 1 12, p. 1).“;"

                  11)

                  12 straipsnis pakeičiamas taip:
                  „12 straipsnis
                  1.   Išimtinėmis aplinkybėmis, jei tai tinkamai pagrįsta atitinkama Komisijos analize, ir siekiant išvengti didelės ir nepriimtinos grėsmės saugiai laivybai arba nesuderinamumo su Sąjungos jūrų teisės aktais, Komisijai pagal 12a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų iš dalies keičiama ši direktyva siekiant šios direktyvos tikslais netaikyti 2 straipsnyje nurodytų tarptautinių dokumentų pakeitimo.
                  2.   Tie deleguotieji aktai priimami likus bent trims mėnesiams iki tarptautiniu mastu nustatyto nebylaus atitinkamo pakeitimo priėmimo laikotarpio pabaigos arba numatomos to pakeitimo įsigaliojimo dienos. Laikotarpiu iki tokio deleguotojo akto įsigaliojimo valstybės narės susilaiko nuo bet kokios iniciatyvos, kuria siekiama pakeitimą integruoti į nacionalinės teisės aktus arba taikyti atitinkamo tarptautinio dokumento pakeitimą.“;

                  12)

                  įterpiamas šis straipsnis:
                  „12a straipsnis
                  1.   12 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.
                  2.   12 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami septynerių metų laikotarpiui nuo 2017 m. gruodžio 20 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki septynerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.
                  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 12 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.
                  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.
                  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.
                  6.   Pagal 12 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.“;

                  13)

                  13 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

                              a)

                              2 dalis pakeičiama taip:
                              „2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (*4) 5 straipsnis.

                                 (*4)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).“;"

                              b)

                              3 dalis išbraukiama;

                  14)

                  įterpiamas šis straipsnis:
                  „14a straipsnis
                  Komisija įvertina šios direktyvos įgyvendinimą ir to vertinimo rezultatus pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ne vėliau kaip 2026 m. gruodžio 22 d.
                  Ne vėliau kaip 2022 m. gruodžio 22 d. Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai šios direktyvos įgyvendinimo tarpinę ataskaitą.“

            2 straipsnis
      Direktyvos 2010/65/ES priedo daliniai pakeitimai
      Direktyvos 2010/65/ES priedo A dalis papildoma šiuo punktu:

         „7.   Informacija apie laive esančius asmenis
         1998 m. birželio 18 d. Tarybos direktyvos 98/41/EB dėl įplaukiančiuose į ir išplaukiančiuose iš Bendrijos valstybių narių uostų keleiviniuose laivuose esančių asmenų registracijos (OL L 188, 1998 7 2, p. 35) 4 straipsnio 2 dalis ir 5 straipsnio 2 dalis.“

      3 straipsnis
      Perkėlimas į nacionalinę teisę
      1.   Valstybės narės ne vėliau kaip 2019 m. gruodžio 21 d. priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą.
      Tas nuostatas jos taiko nuo 2019 m. gruodžio 21 d.
      Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.
      2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.
      4 straipsnis
      Įsigaliojimas
      Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
      5 straipsnis
      Adresatai
      Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

         Priimta Strasbūre 2017 m. lapkričio 15 d.

               Europos Parlamento vardu

               Pirmininkas

            A. TAJANI

               Tarybos vardu

               Pirmininkas

            M. MAASIKAS

         (1)  OL C 34, 2017 2 2, p. 172.

         (2)  2017 m. spalio 4 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2017 m. spalio 23 d. Tarybos sprendimas.

         (3)  1998 m. birželio 18 d. Tarybos direktyva 98/41/EB dėl įplaukiančiuose į ir išplaukiančiuose iš Bendrijos valstybių narių uostų keleiviniuose laivuose esančių asmenų registracijos (OL L 188, 1998 7 2, p. 35).

         (4)  2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/65/ES dėl pranešimo formalumų, taikomų į valstybių narių uostus įplaukiantiems ir (arba) iš jų išplaukiantiems laivams, kuria panaikinama Direktyva 2002/6/EB (OL L 283, 2010 10 29, p. 1).

         (5)  2002 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/59/EB, įdiegianti Bendrijos laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistemą ir panaikinanti Tarybos direktyvą 93/75/EEB (OL L 208, 2002 8 5, p. 10).

         (6)  2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/45/EB dėl keleivinių laivų saugos taisyklių ir standartų (OL L 163, 2009 6 25, p. 1).

         (7)  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

         (8)  2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (OL L 8, 2001 1 12, p. 1).

         (9)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).


title: 2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2017/2108, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2009/45/EB dėl keleivinių laivų saugos taisyklių ir standartų (Tekstas svarbus EEE. )

text:
30.11.2017

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 315/40

            EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA (ES) 2017/2108
      2017 m. lapkričio 15 d.
      kuria iš dalies keičiama Direktyva 2009/45/EB dėl keleivinių laivų saugos taisyklių ir standartų
      (Tekstas svarbus EEE)
      EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
      atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 100 straipsnio 2 dalį,
      atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
      teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
      atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
      pasikonsultavę su Regionų komitetu,
      laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),
      kadangi:

                  (1)

                  siekiant išlaikyti aukštą saugos lygį, taigi ir keleivių pasitikėjimą, kuris užtikrinamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/45/EB (3) nustatytais bendrais saugos standartais, ir vienodas veiklos sąlygas, reikia patobulinti tos direktyvos taikymą. Direktyva 2009/45/EB turėtų būti taikoma tik keleiviniams laivams ir plaukiojančiosioms priemonėms, kuriems skirti ta direktyva nustatyti saugos standartai. Todėl į tos direktyvos taikymo sritį turėtų būti neįtraukti įvairių konkrečių rūšių laivai, ir visų pirma, barkasai, burlaiviai ar laivai, kuriais plukdomas apmokytas personalas, pavyzdžiui, į jūroje esančius įrenginius, kurio darbas nesusijęs su laivo veikla;

                  (2)

                  laive esantys barkasai naudojami keleiviams iš keleivinių laivų trumpiausiu jūros maršrutu perkelti tiesiai į krantą ir atgal. Jie netinka ir neturėtų būti naudojami kitų rūšių paslaugoms, pavyzdžiui, pakrančių apžvalginėms ekskursijoms, teikti. Tokias ekskursijas turėtų vykdyti laivai, atitinkantys keleiviniams laivams keliamus pakrantės valstybės reikalavimus, kaip nustatyta, be kita ko, TJO gairėse (MSC.1/Circ.1417 dėl keleivinių laivų barkasams taikomų gairių). Valstybės narės ir Komisija turėtų skatinti TJO diskusijas dėl šių gairių peržiūros siekiant padidinti saugą. Komisija turėtų įvertinti, ar reikia, kad tos gairės taptų privalomos;

                  (3)

                  į Direktyvos 2009/45/EB taikymo sritį nepatenka ne mechaninėmis priemonėmis varomi keleiviniai laivai. Pagal tą direktyvą burlaiviai neturėtų būti sertifikuojami, jei jų mechaninio varymo priemonės numatytos tik pagalbiniam naudojimui arba naudojimui avarijos atveju. Todėl Komisija turėtų ne vėliau kaip iki 2020 m. įvertinti šios kategorijos keleiviniams laivams taikomų bendrų Europos reikalavimų poreikį;

                  (4)

                  jūroje esantiems įrenginiams aptarnauti naudojami pramonės darbuotojus plukdantys laivai. Tie pramonės darbuotojai privalo sėkmingai baigti privalomus saugos mokymus ir atitikti tam tikrus privalomus sveikatos būklės kriterijus. Todėl jiems turėtų būti taikomos kitos specialios saugos taisyklės, nepatenkančios į šios direktyvos taikymo sritį. TJO priėmus rezoliuciją MSC.418(97) valstybės narės ir Komisija turėtų aktyviau remti TJO veiklą atviros jūros laivų saugos standartų srityje;

                  (5)

                  įgyvendinant Reglamentavimo kokybės ir rezultatų programą (REFIT) paaiškėjo, kad ne visos valstybės narės sertifikuoja aliumininius laivus pagal Direktyvą 2009/45/EB. Todėl susidaro nevienodos sąlygos ir negali būti pasiektas tikslas užtikrinti bendrą aukštą saugos lygį Sąjungoje vidaus maršrutais laivais keliaujantiems keleiviams. Siekiant išvengti nevienodo taikymo, kurį lemia skirtingi aliuminio kaip lygiavertės medžiagos apibrėžties ir atitinkamų gaisrinės saugos standartų aiškinimai, ir dėl to kyla skirtingai interpretuojama direktyvos taikymo sritis, Direktyvoje 2009/45/EB turėtų būti aiškiau išdėstyta lygiavertės medžiagos apibrėžtis. Valstybėms narėms turėtų būti leidžiama nuspręsti taikyti griežtesnes gaisrinės saugos priemones laikantis šios direktyvos nuostatų dėl papildomų saugos reikalavimų;

                  (6)

                  dideliu keleivinių laivų, kurių konstrukcijoje yra aliuminio lydinio, skaičiumi užtikrinamas reguliarus ir dažnas susisiekimas jūra tarp skirtingų valstybės narės uostų. Kadangi dėl šios direktyvos reikalavimų laikymosi atsirastų rimtų pasekmių tokioms transporto operacijoms ir susijusioms socialinėms ir ekonominėms sąlygoms, taip pat atsirastų finansinis ir techninis poveikis esamiems ir naujiems laivams, tos valstybės narės turėtų turėti galimybę ribotą laikotarpį tokiems keleiviniams laivams taikyti nacionalinę teisę, kartu užtikrindamos, kad būtų tinkamai išlaikytas saugos lygis;

                  (7)

                  siekiant didesnio teisinio aiškumo bei nuoseklumo ir tokiu būdu didesnės saugos, keletą apibrėžčių ir nuorodų reikėtų atnaujinti ir labiau suderinti su susijusiomis tarptautinėmis ar Sąjungos taisyklėmis. Tačiau tai turėtų būti daroma atidžiai, kad nebūtų pakeista esama Direktyvos 2009/45/EB taikymo sritis. Visų pirma, tradicinio laivo apibrėžtis turėtų būti geriau suderinta su Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/59/EB (4), kartu paliekant esamus statybos metų ir medžiagos rūšies kriterijus. Pramoginės jachtos ir pramoginio laivo apibrėžtis turėtų būti labiau suderinta su 1974 m. Tarptautinės konvencijos dėl žmogaus gyvybės apsaugos jūroje (1974 m. SOLAS konvencija) nuostatomis;

                  (8)

                  atsižvelgiant į proporcingumo principą, dabartinius remiantis 1974 m. SOLAS konvencija nustatytus norminius reikalavimus sunku pritaikyti mažiems keleiviniams laivams, kurių ilgis nesiekia 24 metrų. Be to, maži laivai dažniausiai statomi iš kitų medžiagų nei plienas. Todėl labai nedaug tokių laivų yra sertifikuoti pagal Direktyvą 2009/45/EB. Kadangi nėra konkrečių saugos problemų ir Direktyva 2009/45/EB nustatytų tinkamų standartų, ta direktyva turėtų būti netaikoma trumpesniems nei 24 metrų ilgio laivams – jiems specialius saugos standartus turėtų nustatyti valstybės narės, kurios gali geriau įvertinti tų laivų navigacijos vietos apribojimus, susijusius su atstumu iki kranto ar uosto ir oro sąlygomis. Nustatydamos tuos standartus valstybės narės turėtų atsižvelgti į gaires, kurias turi paskelbti Komisija. Tose gairėse prireikus turėtų būti atsižvelgiama į visus tarptautinius susitarimus ir TJO konvencijas ir neturėtų būti nustatoma papildomų reikalavimų, kuriais numatoma daugiau nei jau taikomomis tarptautinėmis taisyklėmis. Komisijos prašoma kuo greičiau priimti tokias gaires;

                  (9)

                  siekiant dar labiau supaprastinti Direktyvoje 2009/45/EB pateiktas jūros zonų apibrėžtis ir kuo labiau sumažinti naštą valstybėms narėms, pertekliniai arba netinkami kriterijai turėtų būti pašalinti. Išlaikant saugos lygį, jūros zonų, kuriose gali plaukioti C ir D klasės laivai, apibrėžtį reikėtų supaprastinti jūros zonas apibrėžiant be kriterijų „kur po laivo avarijos gali išsilaipinti keleiviai“ ir „atstumas iki prieglobsčio vietos“. Konkrečios pakrantės tinkamumas būti prieglobsčio vieta yra dinamiškas parametras, kurį kiekvienu konkrečiu atveju gali įvertinti tik valstybės narės. Prireikus į konkretaus laivo keleivinio laivo saugos sertifikatą turėtų būti įrašomi visi veiklos apribojimai, susiję su jo atstumu nuo prieglobsčio vietos;

                  (10)

                  dėl ypatingų geografinių ir meteorologinių sąlygų bei dėl didelio skaičiaus salų, kurių atžvilgiu Graikijoje turi būti užtikrinamas reguliarus ir dažnas susisiekimas su žemynine teritorija arba tarp tų salų, ir dėl su tuo susijusio didelio galimų jūros maršrutų skaičiaus Graikijai turėtų būti leidžiama nukrypti nuo reikalavimo nustatyti jūros zonas. Vietoj to Graikijai turėtų būti leidžiama klasifikuoti keleivinius laivus pagal konkretų jūros maršrutą, kuriuo jie plaukioja, jei išlaikomi tie patys kriterijai atskirų klasių keleiviniams laivams ir tie patys saugos standartai;

                  (11)

                  siekiant pašalinti nenumatytas dabartinių nuostatų, pagal kurias pertvarkyti krovininiai laivai negali būti laikomi naujais keleiviniais laivais, neigiamas pasekmes. turėtų būti patikslinta, kad pertvarkymo reikalavimai taikomi visiems laivams, ne tik jau eksploatuojamiems keleiviniams laivams;

                  (12)

                  kadangi pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/16/EB (5) uosto valstybė gali inspektuoti keleivinį laivą arba greitaeigį keleivinį laivą, plaukiojantį su ne uosto valstybės vėliava, kai jis plaukioja vidaus maršrutais, Direktyvos 2009/45/EB 5 straipsnio 3 dalies specialios nuostatos nebereikalingos ir turėtų būti išbrauktos;

                  (13)

                  atsižvelgiant į 1974 m. SOLAS konvencijoje numatytų apgadinto laivo stovumo reikalavimų ir specialių ro-ro keleiviniams laivams taikomų Sąjungos apgadinto laivo stovumo reikalavimų, išdėstytų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2003/25/EB (6), principinius skirtumus, reikėtų įvertinti Direktyvos 2003/25/EB būtinumą ir jos pridėtinę vertę, remiantis tuo, ar tais 1974 m. SOLAS konvencijos reikalavimais užtikrinamas toks pat saugos lygis;

                  (14)

                  kad būtų užtikrintas didesnis skaidrumas ir kad valstybėms narėms būtų lengviau pranešti apie išimtis, lygiavertiškumą ir papildomas saugos priemones, Komisija turėtų sukurti ir tvarkyti duomenų bazę. Joje turėtų būti saugomos priemonės, apie kurias pranešta – tiek jų projektai, tiek jau patvirtintos priemonės. Patvirtintos priemonės turėtų būti viešai prieinamos;

                  (15)

                  atsižvelgiant į pakeitimus, padarytus Sutartimi dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV), reikėtų atitinkamai atnaujinti Komisijai suteikiamus įgaliojimus įgyvendinti Direktyvą 2009/45/EB. Įgyvendinimo aktai turėtų būti priimami pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011 (7);

                  (16)

                  siekiant atsižvelgti į tarptautiniu lygiu vykstančius pokyčius bei patirtį ir padidinti skaidrumą, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl tarptautinių dokumentų pakeitimų netaikymo šios direktyvos tikslais, jei to reikia, ir dėl techninių reikalavimų atnaujinimo. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos vyktų vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

                  (17)

                  kadangi konkrečios 14 straipsnyje pateiktos nuorodos į TJO vykdomą darbą yra nebeaktualios, tas straipsnis turėtų būti išbrauktas. Tačiau bendrieji tarptautinių veiksmų tikslai didinti keleivinių laivų saugą ir nustatyti vienodas veiklos sąlygas tebėra aktualūs ir jų turėtų būti siekiama laikantis Sutarčių. Tuo tikslu valstybės narės ir Komisija turėtų prisidėti prie TJO sistemoje dedamų pastangų persvarstyti ir patobulinti 1974 m. SOLAS konvencijos taisykles;

                  (18)

                  svarbu, kad visos valstybių narių nustatytos sankcijos būtų tinkamai įgyvendinamos ir būtų veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos;

                  (19)

                  atsižvelgiant į visą stebėsenos ciklą, kurį sudaro Europos jūrų saugumo agentūros (EMSA) atstovų apsilankymai, Direktyvos 2009/45/EB įgyvendinimą Komisija turėtų įvertinti ne vėliau kaip 2026 m. gruodžio 21 d. ir pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai vertinimo ataskaitą. Valstybės narės turėtų bendradarbiauti su Komisija, kad ji galėtų surinkti visą tam vertinimui reikiamą informaciją;

                  (20)

                  siekiant, kad žemyninėms valstybėms narėms, kurios neturi jūrų uostų ir į šios direktyvos taikymo sritį patenkančių su jų vėliava plaukiojančių laivų, nebūtų nustatyta neproporcinga administracinė našta, tokioms valstybėms narėms turėtų būti leidžiama nukrypti nuo šios direktyvos nuostatų. Tai reiškia, kad kol tos sąlygos yra tenkinamos, jos neprivalo perkelti šios direktyvos į nacionalinę teisę;

                  (21)

                  žmogiškasis veiksnys yra esminė laivų saugos ir su ja susijusių procedūrų dalis. Norint išlaikyti aukštą saugos lygį, būtina atsižvelgti į sąsają tarp saugos, gyvenimo ir darbo laivuose sąlygų bei mokymo, įskaitant su tarpvalstybiniais gelbėjimo ir skubios pagalbos veiksmais susijusį mokymą, laikantis tarptautinių reikalavimų. Todėl valstybės narės ir Komisija turėtų atlikti iniciatyvų vaidmenį tarptautiniu lygmeniu, kad būtų stebimas ir tobulinamas su laivuose dirbančiais jūrininkais susijęs socialinis aspektas;

                  (22)

                  įgyvendinimo procesui palengvinti Komisijai ir valstybėms narėms, laikantis atitinkamų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1406/2002 (8) nuostatų, turėtų padėti EMSA;

                  (23)

                  todėl Direktyva 2009/45/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista,

            PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:
      1 straipsnis
      Direktyvos 2009/45/EB daliniai pakeitimai
      Direktyva 2009/45/EB iš dalies keičiama taip:

                  1.

                  2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

                              a)

                              a punktas pakeičiamas taip:
                              „a)   tarptautinės konvencijos– tai toliau nurodytų konvencijų, įskaitant jų protokolus ir pakeitimus, naujausios redakcijos:

                                          i)

                                          1974 m. Tarptautinė konvencija dėl žmogaus gyvybės apsaugos jūroje (1974 m. SOLAS konvencija); ir

                                          ii)

                                          1966 m. Tarptautinė konvencija dėl laivų krovininės vaterlinijos nustatymo;“;

                              b)

                              b punktas pakeičiamas taip:
                              „b)   neapgadinto laivo stovumo kodeksas– tai „Visų tipų laivų, kuriems galioja TJO dokumentai, neapgadinto laivo stovumo kodeksas“, išdėstytas 1993 m. lapkričio 4 d. TJO Asamblėjos rezoliucijos A.749(18) naujausioje redakcijoje, arba „2008 m. Tarptautinis neapgadinto laivo stovumo kodeksas“, išdėstytas 2008 m. gruodžio 4 d. TJO rezoliucijos MSC.267(85) naujausioje redakcijoje;“;

                              c)

                              g punkto ii papunktis pakeičiamas taip:

                                          „ii)

                                          jų didžiausias greitis, apibrėžtas 1994 m. Greitaeigių laivų kodekso 1.4.30 taisyklėje ir 2000 m. Greitaeigių laivų kodekso 1.4.38 taisyklėje, yra mažesnis nei 20 mazgų;“;

                              d)

                              m punktas pakeičiamas taip:
                              „m)   laivapriekio aukštis– tai 1966 m. Tarptautinės konvencijos dėl laivų krovininės vaterlinijos nustatymo 39 taisyklėje apibrėžtas laivapriekio aukštis;“;

                              e)

                              q punkto pirma pastraipa pakeičiama taip:
                              „q)   jūros zona– tai bet kuri pagal 4 straipsnį nustatyta jūros zona arba jūros maršrutas;“;

                              f)

                              r punktas pakeičiamas taip:
                              „r)   uosto akvatorija– tai ne pagal 4 straipsnio 2 dalį nustatyta jūros zona, o valstybės narės, kurios jurisdikcijai priklauso ta zona, apibrėžtas plotas, apimantis atokiausius stacionarius uosto statinius, sudarantis vientisą uosto sistemos dalį arba plytintis iki gamtinėmis aplinkos ypatybėmis, saugančiomis upės žiotis ar panašų apsaugotą plotą, apibrėžtų ribų;“;

                              g)

                              s punktas išbraukiamas;

                              h)

                              u punktas pakeičiamas taip:
                              „u)   uosto valstybė– tai valstybė narė, į kurios uostą (-us) arba iš kurios uosto (-ų) atplaukia ar išplaukia su kitos nei ta valstybė narė valstybės vėliava vidaus reisais plaukiojantis laivas arba plaukiojančioji priemonė;“;

                              i)

                              v punktas pakeičiamas taip:
                              „v)   pripažinta organizacija– tai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 391/2009 (*1) pripažinta organizacija;

                                 (*1)  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 391/2009 dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų bendrųjų taisyklių ir standartų (OL L 131, 2009 5 28, p. 11).“;"

                              j)

                              y punktas pakeičiamas taip:
                              „y)   „ribotos judėsenos asmenys“– tai asmenys, turintys tam tikrų sunkumų naudojantis viešuoju transportu, įskaitant vyresnio amžiaus asmenis, neįgaliuosius, asmenis su jutimo sutrikimais ir besinaudojančiuosius neįgaliųjų vežimėliais, nėščias moteris ir asmenis, lydinčius mažus vaikus;“;

                              k)

                              papildoma šiais punktais:
                              „z)   „burlaivis“– tai laivas, varomas burėmis, net jei jame kaip pagalbinės arba avarijos atvejui yra sumontuotos mechaninio varymo priemonės;
                              za)   „lygiavertė medžiaga“– tai aliuminio lydinys arba bet kuri kita nedegioji medžiaga, kurios struktūros ir sandarumo savybės dėl pačios medžiagos arba dėl joje naudojamos izoliacijos standartinio įsiliepsnojimo temperatūros bandymo pabaigoje atitinka plieno struktūros ir sandarumo savybes;
                              zb)   „standartinis įsiliepsnojimo temperatūros bandymas“– tai bandymas, kai bandymo krosnyje atitinkamų pertvarų ar denių pavyzdžiai veikiami temperatūra, beveik atitinkančia standartinę laiko ir temperatūros kreivę pagal bandymo metodą, nurodytą 2010 m. Tarptautiniame atsparumo ugniai bandymo procedūrų taikymo kodekse, pateiktame 2010 m. gruodžio 3 d. TJO rezoliucijos MSC.307(88) naujausioje redakcijoje;
                              zc)   „tradicinis laivas“– tai bet kurios rūšies istorinis keleivinis laivas, suprojektuotas iki 1965 m., ir daugiausia iš originalių medžiagų pastatytos jų kopijos, įskaitant laivus, skirtus tradiciniams įgūdžiams ir jūreivystei skatinti ir remti, kurie kartu yra gyvi kultūros paminklai, eksploatuojami laikantis tradicinių jūreivystės principų ir technikos;
                              zd)   „pramoginė jachta arba pramoginis laivas“– tai bet kuriuo būdu varomas laivas, kuriuo plukdoma ne komerciniais tikslais;
                              ze)   „barkasas“– tai laive turima valtis, naudojama daugiau kaip 12 keleivių iš stovinčio keleivinio laivo perkelti į krantą ir atgal;
                              zf)   „jūrinis aptarnavimo laivas“– tai laivas, naudojamas pramonės darbuotojams, kurie laive neatlieka laivo veiklai vykdyti būtino darbo, vežti ir apsistoti;
                              zg)   „jūrinė aptarnavimo plaukiojančioji priemonė“– tai plaukiojančioji priemonė, naudojama pramonės darbuotojams, kurie plaukiojančiojoje priemonėje neatlieka jos veiklai vykdyti būtino darbo, vežti ir apsistoti;
                              zh)   „esminis remontas, modifikavimas ir rekonstrukcija“– tai bet kuris iš šių veiksmų:

                                          —

                                          bet koks pertvarkymas, kuriuo labai pakeičiami laivo matmenys, pvz., pailginimas įmontuojant papildomą vidurinę laivo dalį,

                                          —

                                          bet koks pertvarkymas, kuriuo labai pakeičiamas didžiausias leistinas vežti laivu keleivių skaičius, pvz., transporto priemonių denis pertvarkomas į gyvenamąsias patalpas keleiviams,

                                          —

                                          bet koks pertvarkymas, kuriuo labai pailginama laivo eksploatavimo trukmė, pvz., suremontuojamos visos vieno denio keleivių gyvenamosios patalpos,

                                          —

                                          bet kurio tipo laivo pertvarkymas į keleivinį laivą.“;

                  2.

                  3 straipsnis pakeičiamas taip:
                  „3 straipsnis
                  Taikymo sritis
                  1.   Ši direktyva taikoma šiems keleiviniams laivams ir plaukiojančiosioms priemonėms, nepaisant jų vėliavos, kai jie plaukia jūriniais vidaus maršrutais:

                              a)

                              24 metrų ir ilgesniems naujiems ir eksploatuojamiems keleiviniams laivams;

                              b)

                              greitaeigiams keleiviniams laivams.

                        Kiekviena valstybė narė, kaip uosto valstybė, užtikrina, kad keleiviniai laivai ir greitaeigiai keleiviniai laivai, plaukiojantys su valstybės, kuri nėra valstybė narė, vėliava, visiškai atitiktų šios direktyvos reikalavimus prieš leidžiant jiems toje valstybėje narėje plaukioti jūriniais vidaus maršrutais.
                  2.   Ši direktyva netaikoma:

                              a)

                              keleiviniams laivams, kurie yra:

                                          i)

                                          karo laivai ir kariniai transporto laivai;

                                          ii)

                                          burlaiviai;

                                          iii)

                                          ne mechaninėmis priemonėmis varomi laivai;

                                          iv)

                                          iš kitos, o ne iš plieno ar jam lygiavertės medžiagos pagaminti laivai, kuriems netaikomi greitaeigių laivų (Rezoliucija MSC 36(63) arba MSC.97(73)) ar laivų su oro pagalve ar su povandeniniais sparnais (Rezoliucija A.373 (X)) standartai;

                                          v)

                                          paprastos konstrukcijos mediniai laivai;

                                          vi)

                                          tradiciniai laivai;

                                          vii)

                                          pramoginės jachtos;

                                          viii)

                                          vien uosto akvatorijose plaukiojantys laivai;

                                          ix)

                                          jūriniai aptarnavimo laivai; arba

                                          x)

                                          barkasai;

                              b)

                              greitaeigiams keleiviniams laivams, kurie yra:

                                          i)

                                          karo laivai arba kariniai transporto laivai;

                                          ii)

                                          pramoginiai laivai;

                                          iii)

                                          vien uosto akvatorijose plaukiojantys laivai; arba

                                          iv)

                                          jūrinės aptarnavimo plaukiojančiosios priemonės.

                        3.   Valstybės narės, kurios neturi jūrų uostų ir su jų vėliava plaukiojančių keleivinių laivų arba plaukiojančiųjų priemonių, patenkančių į šios direktyvos taikymo sritį, gali nukrypti nuo šios direktyvos nuostatų, išskyrus antroje pastraipoje nustatytą įpareigojimą.
                  Valstybės narės, kurios ketina pasinaudoti tokia nukrypti leidžiančia nuostata, ne vėliau kaip 2019 m. gruodžio 21 d. praneša Komisijai, ar tenkinamos sąlygos, o po to kasmet praneša Komisijai apie bet kokius tolesnius pokyčius. Tokios valstybės narės negali leisti keleiviniams laivams ar plaukiojančiosioms priemonėms, kuriems taikoma ši direktyva, plaukioti su jų vėliava, kol jos neperkėlė į nacionalinę teisę ir neįgyvendina šios direktyvos.“;

                  3.

                  4 straipsnis pakeičiamas taip:
                  „4 straipsnis
                  Jūros zonų skirstymas į kategorijas ir keleivinių laivų skirstymas į klases
                  1.   Jūros zonos skirstomos į šias kategorijas:

                              A zona

                              jūros zona, kuri nepatenka į B, C ir D zonas.

                              B zona

                              jūros zona, kurios geografinės koordinatės bet kurioje vietoje yra ne toliau kaip 20 mylių nuo kranto linijos, atsižvelgiant į vidutinį jūros potvynio aukštį, tačiau nepatenka į C ir D zonas.

                              C zona

                              jūros zona, kurios geografinės koordinatės bet kurioje vietoje yra ne toliau kaip 5 mylios nuo kranto linijos, atsižvelgiant į vidutinį jūros potvynio aukštį, tačiau nepatenka į D zoną.
                              Be to, didesnių kaip 2,5 metrų aukščio bangų tikimybė turi būti mažesnė nei 10 % vienerių metų laikotarpį, kai plaukiojama visus metus, arba konkretų laikotarpį, kai plaukiojama tik sezono metu, pvz., vasarą.

                              D zona

                              jūros zona, kurios geografinės koordinatės bet kurioje vietoje yra ne toliau kaip 3 mylios nuo kranto linijos, atsižvelgiant į vidutinį jūros potvynio aukštį.
                              Be to, didesnių kaip 1,5 metrų aukščio bangų tikimybė yra mažesnė nei 10 % vienerių metų laikotarpį, kai plaukiojama visus metus, arba konkretų laikotarpį, kai plaukiojama tik sezono metu, pvz., vasarą.

                        2.   Kiekviena valstybė narė:

                              a)

                              sudaro ir prireikus atnaujina jos jurisdikcijai priklausančių jūros zonų sąrašą;

                              b)

                              nustato arčiausiai jos kranto linijos esančios jūros zonos vidinę ribą;

                              c)

                              skelbia sąrašą viešoje duomenų bazėje, kurią galima rasti kompetentingos jūreivystės institucijos interneto svetainėje;

                              d)

                              praneša Komisijai apie tokios informacijos vietą ir apie sąrašo pakeitimus.

                        3.   Nukrypstant nuo įpareigojimo sudaryti jūros zonų sąrašą, Graikija, remdamasi 1 dalyje išdėstytoms kategorijoms taikomais atitinkamais kriterijais, gali sudaryti ir prireikus atnaujinti jūros maršrutų sąrašą, kuris apima jūros maršrutus Graikijoje.
                  4.   Pagal jūros zoną, kurioje keleiviniai laivai gali plaukioti, jie skirstomi į šias klases:

                              A klasė

                              jūriniais vidaus maršrutais A, B, C ir D zonose plaukiojantis keleivinis laivas

                              B klasė

                              jūriniais vidaus maršrutais B, C ir D zonose plaukiojantis keleivinis laivas

                              C klasė

                              jūriniais vidaus maršrutais C ir D zonose plaukiojantis keleivinis laivas

                              D klasė

                              jūriniais vidaus maršrutais D zonoje plaukiojantis keleivinis laivas

                        5.   Greitaeigiams keleiviniams laivams taikomos 1994 m. Greitaeigių laivų kodekso 1 skyriaus 1.4.10 ir 1.4.11 punktuose arba 2000 m. Greitaeigių laivų kodekso 1 skyriaus 1.4.12 ir 1.4.13 punktuose apibrėžtos kategorijos.“;

                  4.

                  5 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

                              a)

                              2 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:
                              „Kiekviena valstybė narė, naudodamasi savo kaip uosto valstybės įgaliojimais, pripažįsta jūriniais vidaus maršrutais plaukiojančiam greitaeigiam keleiviniam laivui kitos valstybės narės išduotą greitaeigio laivo saugos sertifikatą ir leidimą plaukioti arba 13 straipsnyje nurodytą jūriniais vidaus maršrutais plaukiojantiems keleiviniams laivams kitos valstybės narės išduotą keleivinio laivo saugos sertifikatą.“;

                              b)

                              3 dalis išbraukiama;

                              c)

                              4 dalis pakeičiama taip:
                              „4.   Laivų įrenginiai, atitinkantys pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/90/ES (*2) nustatytus reikalavimus, laikomi atitinkančiais šios direktyvos reikalavimus.

                                 (*2)  2014 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/90/ES dėl laivų įrenginių, kuria panaikinama Tarybos direktyva 96/98/EB (OL L 257, 2014 8 28, p. 146).“;"

                  5.

                  6 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

                              a)

                              1 dalis iš dalies keičiama taip:

                                          i)

                                          a punktas pakeičiamas taip:

                                                      „a)

                                                      jų korpuso, pagrindinių ir pagalbinių mechanizmų, elektros energijos ir automatinių įrenginių konstrukcija ir priežiūra atitinka standartus, kuriais būtina remtis atliekant klasifikavimą pagal pripažintos organizacijos taisykles arba pagal joms lygiavertes taisykles, kurias administracija taiko laikydamasi Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/15/EB (*3) 11 straipsnio 2 dalies;

                                             (*3)  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/15/EB dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų ir atitinkamos jūrų administracijų veiklos bendrųjų taisyklių ir standartų (OL L 131, 2009 5 28, p. 47).“;"

                                          ii)

                                          c punktas išbraukiamas;

                              b)

                              2 dalies b punkto:

                                          —

                                          ii papunktis išbraukiamas;

                                          —

                                          iii papunktis pakeičiamas taip:

                                                      „iii)

                                                      nepaisant i punkto, naujiems D klasės keleiviniams laivams netaikomi 1966 m. Tarptautinėje konvencijoje dėl laivų krovininės vaterlinijos nustatymo nustatyti reikalavimai dėl mažiausio laivapriekio aukščio;“

                              c)

                              3 dalis iš dalies keičiama taip:

                                          i)

                                          c ir d punktai pakeičiami taip:

                                                      „c)

                                                      eksploatuojami C ir D klasių keleiviniai laivai atitinka konkrečius atitinkamus šios direktyvos reikalavimus, o dėl sąlygų, kurioms netaikomi tokie reikalavimai, – atitinka vėliavos valstybės administracijos reikalavimus; tokios taisyklės užtikrina I priedo II-1 ir II-2 skyriuose išdėstytą lygiavertį saugos lygį, atsižvelgiant į tų jūros zonų, kuriose tokių klasių laivams leidžiama plaukioti, konkrečias vietines plaukiojimo sąlygas; prieš leidžiant eksploatuojamiems C ir D klasės laivams uosto valstybėje reguliariai plaukioti jūriniais vidaus maršrutais, vėliavos valstybės administracija dėl tokių taisyklių gauna uosto valstybės sutikimą;

                                                      d)

                                                      jeigu valstybė narė laikosi nuomonės, kad uosto valstybės administracijos pagal šios dalies c punktą reikalaujamos taisyklės nepagrįstos, ji nedelsdama apie tai praneša Komisijai. Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriuose pateikia sprendimą, ar tos taisyklės yra pagrįstos. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 11 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“;

                                          ii)

                                          e ir f punktai išbraukiami;

                              d)

                              4 dalis iš dalies keičiama taip:

                                          i)

                                          a punkto trečia įtrauka pakeičiama taip:

                                                      „—

                                                      jie visiškai atitinka TJO rezoliucijos A.373 (10) naujausioje redakcijoje pateikto Laivo su oro pagalve ar su povandeniniais sparnais saugos kodekso (DSC kodeksas) reikalavimus;“;

                                          ii)

                                          c punktas pakeičiamas taip:

                                                      „c)

                                                      greitaeigių keleivinių laivų ir jų įrenginių statyba bei gamyba ir priežiūra atitinka pripažintos organizacijos taikomas greitaeigių laivų klasifikavimo arba lygiavertes taisykles, kurias, laikydamasi Direktyvos 2009/15/EB 11 straipsnio 2 dalies, taiko administracija.“;

                              e)

                              papildoma šiomis dalimis:
                              „5.   Naujų ir eksploatuojamų laivų esminis remontas, modifikavimas ar rekonstrukcija ir vėlesnis jų įrengimas atitinka 2 dalies a punkte nurodytus naujiems laivams taikomus reikalavimus; laivo modifikavimas, skirtas tik aukštesniam patvarumo standartui pasiekti, nelaikomas esmine laivo rekonstrukcija.
                              6.   Laivai, pastatyti iš lygiavertės medžiagos iki 2017 m. gruodžio 20 d., šios direktyvos reikalavimus turi atitikti ne vėliau kaip 2025 m. gruodžio 22 d.
                              7.   Nukrypstant nuo šios direktyvos, valstybė narė, kuri 2017 m. gruodžio 20 d. turi daugiau kaip 60 keleivinių laivų, pagamintų iš aliuminio lydinio ir plaukiojančių su jos vėliava, gali netaikyti šios direktyvos nuostatų toliau nurodytiems keleiviniams laivams šiais laikotarpiais:

                                          a)

                                          B, C ir D klasės keleiviniams laivams, pagamintiems iš aliuminio lydinio po 2017 m. gruodžio 20 d. – 10 metų laikotarpiu po tos datos; ir

                                          b)

                                          B, C ir D klasės keleiviniams laivams, pagamintiems iš aliuminio lydinio iki 2017 m. gruodžio 20 d. – 12 metų laikotarpiu po tos datos,

                                    su sąlyga, kad tie laivai plaukioja tik tarp tos valstybės narės uostų.
                              Bet kuri valstybė narė, kuri nori pasinaudoti šia nukrypti leidžiančia nuostata, ne vėliau kaip 2019 m. gruodžio 21 d. praneša Komisijai apie savo ketinimą tai padaryti, taip pat informuoja Komisiją apie turinį. Jos taip pat praneša Komisijai apie visus vėlesnius pakeitimus. Komisija informuoja kitas valstybes nares pagal 9 straipsnio 4 dalį.“;

                  6.

                  7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

                              a)

                              1 dalis pakeičiama taip:
                              „1.   C klasės ro-ro keleiviniai laivai, kurių kiliai buvo pastatyti arba kurių statyba buvo pasiekusi panašų etapą 2004 m. spalio 1 d. arba vėliau, ir visi A ir B klasių ro-ro keleiviniai laivai turi atitikti Direktyvos 2003/25/EB 6, 8 ir 9 straipsnius.“;

                              b)

                              2 dalis išbraukiama;

                  7.

                  8 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

                              a)

                              3 dalies antra pastraipa išbraukiama;

                              b)

                              4 dalis išbraukiama;

                  8.

                  9 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

                              a)

                              2 dalis pakeičiama taip:
                              „2.   Laikydamasi 4 dalyje nustatytos tvarkos valstybė narė gali priimti priemones, leidžiančias taikyti tam tikrų konkrečių šios direktyvos reikalavimų atitikmenis, jeigu tokie atitikmenys bent jau tokie pat veiksmingi kaip šie reikalavimai.“;

                              b)

                              4 dalis pakeičiama taip:
                              „4.   Pagal 1, 2 ar 3 dalį suteiktomis teisėmis besinaudojanti valstybė narė imasi veiksmų laikydamasi šios dalies antros – septintos pastraipų.
                              Valstybė narė praneša Komisijai apie jos ketinamas priimti priemones ir su tokiu pranešimu nurodo pakankamai detalių, kad jomis būtų galima patvirtinti, kad išlaikomas pakankamas saugos lygis.
                              Jeigu per šešių mėnesių laikotarpį nuo pranešimo perdavimo Komisija priima įgyvendinimo aktą, kuriame pateikia savo sprendimą, kad siūlomos priemonės nepagrįstos, minėta valstybė narė turi pakeisti siūlomas priemones arba jų nepriimti. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 11 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
                              Priimtos priemonės aiškiai apibrėžiamos atitinkamuose nacionalinės teisės aktuose ir apie jas pranešama Komisijai bei kitoms valstybėms narėms.
                              Kiekviena tokia priemonė taikoma visiems vienodomis konkrečiomis sąlygomis plaukiojantiems tos pačios klasės keleiviniams laivams arba plaukiojančiosioms priemonėms, nediskriminuojant jų dėl vėliavos, registravimo valstybės arba dėl jų operatoriaus įsisteigimo vietos.
                              3 dalyje nurodytos priemonės taikomos tik tol, kol laivas ar plaukiojančioji priemonė plaukioja konkrečiomis sąlygomis.
                              Apie antroje ir ketvirtoje pastraipose nurodytas priemones valstybės narės praneša Komisijai naudodamosi duomenų baze, kurią tokiu tikslu sukuria ir tvarko Komisija ir prie kurios Komisija ir valstybės narės turi prieigą. Komisija pateikia informaciją apie priimtas priemones viešai prieinamoje interneto svetainėje.“;

                              c)

                              5 dalies c punktas pakeičiamas taip:

                                          „c)

                                          Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriuose pateikia savo sprendimą, ar valstybės narės sprendimas laikinai nutraukti tokio laivo ar plaukiojančiosios priemonės plaukiojimą arba nustatyti papildomas priemones pagrįstas dideliu pavojumi gyvybės saugai, turtui arba aplinkai ir, jeigu laikinas plaukiojimo nutraukimas ar papildomų priemonių nustatymas yra nepagrįstas, iš atitinkamos valstybės narės reikalaujama atšaukti laikiną nutraukimą ar priemones. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 11 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“;

                  9.

                  10 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

                              a)

                              1 dalies d punktas pakeičiamas taip:

                                          „d)

                                          konkrečias nuorodas į tarptautines konvencijas ir TJO rezoliucijas, nurodytas 2 straipsnio g, m, q ir zb punktuose, 3 straipsnio 2 dalies a punkte, 6 straipsnio 1 dalies b punkte ir 6 straipsnio 2 dalies b punkte.“;

                              b)

                              2 dalyje:

                                          i)

                                          b punktas pakeičiamas taip:

                                                      „b)

                                                      atsižvelgiant į patirtį būtų pritaikytos techninės specifikacijos, pateikiamos tarptautinių konvencijų pakeitimuose, skirtuose B, C ir D klasių laivams ir plaukiojančiosioms priemonėms;“;

                                          ii)

                                          papildoma šiais punktais:

                                                      „c)

                                                      būtų supaprastinti ir paaiškinti techniniai elementai atsižvelgiant į jų įgyvendinimo metu sukauptą patirtį;

                                                      d)

                                                      būtų atnaujintos nuorodos į kitas susijusias Sąjungos priemones, taikomas vidaus maršrutais plaukiojantiems keleiviniams laivams.“;

                              c)

                              3 ir 4 dalys pakeičiamos taip:
                              „3.   Komisijai pagal 10a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais priimami šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodyti šios direktyvos pakeitimai.
                              4.   Išimtinėmis aplinkybėmis, jei tai tinkamai pagrįsta atitinkama Komisijos analize, ir siekiant išvengti didelės ir nepriimtinos grėsmės laivybos saugai, sveikatai, gyvenimo ar darbo laivuose sąlygoms arba jūros aplinkai, arba siekiant išvengti nesuderinamumo su Sąjungos jūrų srities teisės aktais, Komisijai pagal 10a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiama ši direktyva siekiant šios direktyvos tikslais netaikyti 2 straipsnyje nurodytų tarptautinių dokumentų pakeitimo.
                              Tie deleguotieji aktai priimami likus bent trims mėnesiams iki tarptautiniu mastu nustatyto nebylaus atitinkamo pakeitimo priėmimo laikotarpio pabaigos arba numatytos to pakeitimo įsigaliojimo dienos. Laikotarpiu iki tokio deleguotojo akto įsigaliojimo valstybės narės susilaiko nuo bet kokios iniciatyvos, kuria siekiama pakeitimą įtraukti į nacionalinės teisės aktus arba taikyti atitinkamo tarptautinio dokumento pakeitimą.“;

                  10.

                  įterpiamas šis straipsnis:
                  „10a straipsnis
                  Įgaliojimų delegavimas
                  1.   10 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.
                  2.   10 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami septynerių metų laikotarpiui nuo 2017 m. gruodžio 20 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki septynerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.
                  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 10 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.
                  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.
                  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.
                  6.   Pagal 10 straipsnio 3 ar 4 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie tą aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus tam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.“;

                  11.

                  11 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

                              a)

                              2 dalis pakeičiama taip:
                              „2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (*4) 5 straipsnis.

                                 (*4)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).“;"

                              b)

                              3 dalis išbraukiama;

                  12.

                  12 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

                              a)

                              1 dalis pakeičiama taip:
                              „1.   Kiekvieną keleivinį laivą vėliavos valstybės administracija apžiūri, kaip nustatyta a, b ir c punktuose:

                                          a)

                                          pirminė apžiūra atliekama prieš laivui pradedant plaukioti;

                                          b)

                                          periodinė apžiūra atliekama vieną kartą per 12 mėnesių; ir

                                          c)

                                          prireikus atliekamos papildomos apžiūros.“;

                              b)

                              2 dalis išbraukiama;

                  13.

                  13 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

                              a)

                              1 dalis pakeičiama taip:
                              „1.   Visiems naujiems ir eksploatuojamiems keleiviniams laivams, atitinkantiems šios direktyvos reikalavimus, laikantis šios direktyvos nuostatų išduodamas keleivinio laivo saugos sertifikatas. Sertifikatas pateikiamas II priede nustatyta forma. Tą sertifikatą po pirminės apžiūros, aprašytos 12 straipsnio 1 dalies a punkte, išduoda vėliavos valstybės administracija.“;

                              b)

                              3 dalies trečia pastraipa pakeičiama taip:
                              „Prieš greitaeigiam keleiviniam laivui išduodama leidimą plaukioti uosto valstybės jūriniais vidaus maršrutais, vėliavos valstybės administracija susitaria su uosto valstybe dėl visų laivų plaukiojimo sąlygų toje valstybėje. Visas tokias sąlygas vėliavos valstybės administracija įrašo leidime plaukioti.“;

                              c)

                              4 dalis pakeičiama taip:
                              „4.   Apie papildomas saugos priemones, lygiavertiškumą ir išimtis, taikomus laivams ar plaukiojančiosioms priemonėms pagal 9 straipsnio 1, 2 ir 3 dalis, įrašoma laivo ar plaukiojančiosios priemonės sertifikate.“;

                  14.

                  14 straipsnis išbraukiamas;

                  15.

                  įterpiamas šis straipsnis:
                  „16a straipsnis
                  Peržiūra
                  Komisija įvertina šios direktyvos įgyvendinimą ir to vertinimo rezultatus pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ne vėliau kaip 2026 m. gruodžio 22 d.“;

                  16.

                  I priedas iš dalies keičiamas taip:

                              a)

                              II-2 skyriaus A dalies 13.1 punkto pirma pastraipa pakeičiama taip:
                              „Visuose laivuose jų pareigūnams nuolatos naudotis yra pateikiami tokie patalpų išdėstymo planai, kuriuose aiškiai nurodyti kiekvieno denio valdymo postai ir tie „A“ kategorijos skyrių apsupti skyriai, kuriuose gali kilti gaisras, „B“ klasės skyriais apsupti skyriai bei gaisro aptikimo ir priešgaisrinės signalizacijos sistemų detalės, purškimo įrenginiai, gaisro gesinimo įranga, patekimo į įvairias patalpas priemonės, deniai ir kt., taip pat ventiliacijos sistema, įskaitant ventiliatorių valdymo postų išdėstymo detales, kiekvieno skyriaus poreikiams naudojamų ventiliatorių slopintuvų vietos bei šių ventiliatorių identifikavimo numeriai. Visas pirmiau minėtas detales galima išdėstyti lankstinuke, kurio kopija įteikiama kiekvienam pareigūnui, o viena kopija laive nuolatos laikoma prieinamoje vietoje. Planai ir lankstinukai nuolatos atnaujinami, o bet kuris pakeitimas į juos įtraukiamas pagal galimybes kuo greičiau. Informacija tokiuose planuose ir lankstinukuose pateikiama vėliavos valstybės valstybine kalba. Kai pirmiau minėtos valstybės valstybinė kalba yra ne anglų ir ne prancūzų, parengiamas planų ir lankstinukų vertimas į vieną iš šių kalbų. Kai laivas vidaus vandens maršrutais plaukioja kitoje valstybėje narėje, parengiamas vertimas į tos uosto valstybės valstybinę kalbą, jeigu ši kalba yra ne anglų ir ne prancūzų.“;

                              b)

                              III skyriaus 2 dalies lentelės 1 išnašos pirmos pastraipos įvadinė dalis pakeičiama taip:
                              „Plūdriosios gelbėjimo priemonės gali būti gelbėjimosi valtys arba gelbėjimo plaustai arba abiejų šių priemonių derinys, atitinkantys III skyriaus 2 taisyklės 2 punktą. Tuo atveju, kai tai pateisinama atsižvelgiant į saugų plaukiojimo pobūdį ir (arba) palankias plaukiojimo zonos klimato sąlygas, atsižvelgdama į TJO MSC/Circ.1046 rekomendacijas, vėliavos valstybės administracija gali leisti naudoti, jeigu uosto valstybė narė tam neprieštarauja:“.

            2 straipsnis
      Perkėlimas į nacionalinę teisę
      1.   Valstybės narės ne vėliau kaip 2019 m. gruodžio 21 d. priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą.
      Tas nuostatas jos taiko nuo 2019 m. gruodžio 21 d.
      Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.
      2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.
      3 straipsnis
      Įsigaliojimas
      Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
      4 straipsnis
      Adresatai
      Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

         Priimta Strasbūre 2017 m. lapkričio 15 d.

               Europos Parlamento vardu

               Pirmininkas

            A. TAJANI

               Tarybos vardu

               Pirmininkas

            M. MAASIKAS

         (1)  OL C 34, 2017 2 2, p. 167.

         (2)  2017 m. spalio 4 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2017 m. spalio 23 d. Tarybos sprendimas.

         (3)  2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/45/EB dėl keleivinių laivų saugos taisyklių ir standartų (OL L 163, 2009 6 25, p. 1).

         (4)  2002 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/59/EB, įdiegianti Bendrijos laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistemą ir panaikinanti Tarybos direktyvą 93/75/EEB (OL L 208, 2002 8 5, p. 10).

         (5)  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/16/EB dėl uosto valstybės kontrolės (OL L 131, 2009 5 28, p. 57).

         (6)  2003 m. balandžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/25/EB dėl specialių ro-ro keleivinių laivų stabilumo reikalavimų (OL L 123, 2003 5 17, p. 22).

         (7)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

         (8)  2002 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1406/2002, įsteigiantis Europos jūrų saugumo agentūrą (OL L 208, 2002 8 5, p. 1).


title: 2018 m. gegužės 16 d. Komisijos direktyva (ES) 2018/725, kuria, derinant prie technikos ir mokslo pažangos, iš dalies keičiamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/48/EB dėl žaislų saugos II priedo III dalies 13 punkto nuostatos dėl chromo VI

text:
17.5.2018

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 122/29

         KOMISIJOS DIREKTYVA (ES) 2018/725
   2018 m. gegužės 16 d.
   kuria, derinant prie technikos ir mokslo pažangos, iš dalies keičiamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/48/EB dėl žaislų saugos II priedo III dalies 13 punkto nuostatos dėl chromo VI
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/48/EB dėl žaislų saugos (1), ypač į jos 46 straipsnio 1 dalies b punktą,
   kadangi:

               (1)

               Direktyvoje 2009/48/EB nustatytos nugrandytoje žaislo medžiagoje, pavyzdžiui, žaislo dažuose, kietuosiuose ir minkštuosiuose polimeruose, medienoje, tekstilėje ir kitose medžiagose, esančio chromo VI ribinės vertės. Dabartinė ribinė vertė (0,2 mg/kg) grindžiama faktiškai saugia doze – 0,0053 μg chromo VI vienam kilogramui kūno svorio per parą, kurią pasiūlė Kalifornijos aplinkos apsaugos agentūros Pavojingumo aplinkai ir sveikatai vertinimo biuras (OEHHA) (2);

               (2)

               Pavojų sveikatai ir aplinkai mokslinis komitetas (PSAMK) Europos Komisijos prašymu 2015 m. įvertino, ar chromas VI gali sukelti burnos vėžį. 2015 m. sausio 22 d. priimtoje nuomonėje dėl chromo VI žaisluose (3) PSAMK pranešė peržiūrėjęs, be kita ko, OEHHA visuomenės sveikatos apsaugos tikslo dėl chromo VI geriamajame vandenyje techninės paramos dokumentą (4) ir Jungtinių Valstijų nacionalinės toksikologijos programos tyrimą (5). PSAMK manymu, OEHHA nustatyta dozė – 0,0002 μg chromo VI vienam kilogramui kūno svorio per parą, siejama su vienu papildomu vėžio atveju iš milijono, yra tinkama iš esmės saugi dozė;

               (3)

               kadangi vaikai turi sąlytį su chromu VI ne tik per žaislus, bet ir iš kitų šaltinių, chromo VI ribinės vertės apskaičiavimas turėtų būti grindžiamas tik tam tikra iš esmės saugios dozės procentine dalimi. Toksiškumo, ekotoksiškumo ir aplinkos mokslinis komitetas 2004 m. nuomonėje (6) rekomendavo, kad per žaislus gaunamo chromo VI didžiausia leidžiamoji paros dozė sudarytų 10 % Šią procentinę dalį 2010 m. du kartus patvirtino Pavojų sveikatai ir aplinkai mokslinis komitetas (7)
                   (8);

               (4)

               be to, siekiant užtikrinti, kad būtų tik likučių, kurie yra suderinami su gerosios gamybos praktika, Direktyvos 2009/48/EB 22 konstatuojamojoje dalyje siūloma nustatyti tokias chromo VI ir kitų ypač toksiškų cheminių medžiagų ribines vertes, kurios būtų perpus mažesnės nei atitinkamo mokslinio komiteto saugiomis laikomos vertės;

               (5)

               taikant 10 % iš esmės saugios dozės, padauginus iš vaiko iki trejų metų vidutinio svorio, kuris, kaip apskaičiuota, yra 7,5 kg, padalijus iš per parą praryjamos nugrandytos žaislo medžiagos kiekio, kuris, kaip apskaičiuota, yra 8 mg per parą, ir padauginus iš pusės, išėjo 0,0094 mg/kg, kurį PSAMK pasiūlė minėtoje nuomonėje dėl chromo VI žaisluose, kaip patikslintą nugrandytoje žaislo medžiagoje esančio chromo VI ribinę vertę;

               (6)

               tačiau negalima patikrinti pasiūlytos ribinės vertės atitikties taikant bandymo metodą, nurodytą Europos standarte EN 71-3:2013+A1:2014, kurio nuoroda paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
                   (9). Pasiūlyta ribinė vertė yra beveik šešis kartus mažesnė nei mažiausia koncentracija, kuri yra 0,053 mg/kg ir kurią būtų galima patikimai kiekybiškai įvertinti, taikant standarte nurodytą bandymo metodą;

               (7)

               atsižvelgdama į šias aplinkybes, Komisijos įsteigtai Žaislų saugos ekspertų grupei priklausanti Cheminių medžiagų darbo grupė (10)2016 m. spalio 14 d. posėdyje rekomendavo sumažinti chromo VI ribinę vertę nuo dabartinės 0,2 mg/kg iki 0,053 mg/kg. Cheminių medžiagų darbo grupė taip pat rekomendavo kas dvejus metus peržiūrėti esamus chromo VI bandymo metodus, jei įmanoma, siekiant nustatyti bandymo metodą, pagal kurį būtų galima patikimai nustatyti dar mažesnes koncentracijas, atitinkančias PSAMK pasiūlytą ribinę vertę;

               (8)

               Europos standartizacijos komitetas (CEN) šiuo metu peržiūri Europos standarte EN 71-3 nurodytą bandymo metodą, kad būtų geriau aptinkamas chromas VI. Tikimasi, kad netrukus bus galima taikyti peržiūrėtą bandymo metodą ir patikimai nustatyti net 0,0025 mg/kg koncentraciją. Tada būtų galima dar labiau sumažinti nugrandytoje žaislo medžiagoje esančio chromo VI ribinę vertę;

               (9)

               todėl Direktyva 2009/48/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista;

               (10)

               šioje direktyvoje nustatytos priemonės atitinka Žaislų saugos komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:
   1 straipsnis
   Direktyvos 2009/48/EB II priedo III dalies 13 punkte chromui VI skirtas įrašas pakeičiamas taip:

                  Elementas

                  mg/kg
                  sausoje, trapioje, miltelių pavidalo ar lanksčioje žaislo medžiagoje

                  mg/kg
                  skystoje ar lipnioje žaislo medžiagoje

                  mg/kg
                  nugrandytoje žaislo medžiagoje

                  „Chromas (VI)

                  0,02

                  0,005

                  0,053“

   2 straipsnis
   1.   Valstybės narės ne vėliau kaip 2019 m. lapkričio 17 d. priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą.
   Tas nuostatas jos taiko nuo 2019 m. lapkričio 18 d.
   Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.
   2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.
   3 straipsnis
   Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
   4 straipsnis
   Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

      Priimta Briuselyje 2018 m. gegužės 16 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OL L 170, 2009 6 30, p. 1.

      (2)  OEHHA (1999). Visuomenės sveikatos apsaugos tikslas dėl chromo koncentracijos geriamajame vandenyje (Public health goal for chromium in drinking water). Kalifornijos aplinkos apsaugos agentūros Pavojingumo aplinkai ir sveikatai vertinimo biuro Pesticidų ir aplinkos toksikologijos skyrius (Pesticide and Environmental Toxicology Section, Office of Environmental Health Hazard Assessment, California Environmental Protection Agency). 1999 m. vasario mėn. Cituojama: Chemicals in Toys. A general methodology for assessment of chemical safety of toys with a focus on elements RIVM report 320003001/2008. Nyderlandų nacionalinis visuomenės sveikatos ir aplinkos institutas (RIVM), p. 114, 8-1 lentelė.

      (3)  Scientific Committee on Health and Environmental Risks (SCHER), Opinion on „Chromium VI in toys“. Priimta 2015 m. sausio 22 d. http://ec.europa.eu/health/sites/health/files/scientific_committees/environmental_risks/docs/scher_o_167.pdf

      (4)  OEHHA (2011). Public health goals for chemicals in drinking water. Hexavalent chromium (Cr VI). http://oehha.ca.gov/water/phg/072911Cr6PHG.html

      (5)  National Toxicology Program (2008). Toxicology and Carcinogenesis Studies of Sodium Dichromate Dihydrate (CAS No. 7789-12-0) in F344/N Rats and B6C3F1 Mice (Drinking Water Studies). NTP TR 546, NIEHS, Research Triangle Park, NC. NIH Publication No. 08-5887.

      (6)  Toksiškumo, ekologinio toksiškumo ir aplinkos mokslinis komitetas. Opinion on „Assessment of the bioavailability of certain elements in toys“. Priimta 2004 m. birželio 22 d. http://ec.europa.eu/health/archive/ph_risk/committees/sct/documents/out235_en.pdf

      (7)  Pavojų sveikatai ir aplinkai mokslinis komitetas (PSAMK). Opinion on „Risk from organic CMR substances in toys“. Priimta 2010 m. gegužės 18 d.

      (8)  Pavojų sveikatai ir aplinkai mokslinis komitetas (PSAMK). Opinion on „Evaluation of the migration limits for chemical elements in Toys“. Priimta 2010 m. liepos 1 d.

      (9)  OL C 378, 2015 11 13, p. 1.

      (10)  Žr. Komisijos ekspertų grupių registrą (Žaislų saugos ekspertų grupė (E01360)). http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetail&groupID=1360