title: 1983 m. gegužės 26 d. Tarybos direktyva, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 76/756/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių apšvietimo ir šviesos signalinių įtaisų sumontavimu motorinėse transporto priemonėse ir jų priekabose, suderinimo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31983L0276

Oficialusis leidinys L 151 , 09/06/1983 p. 0047 - 0048 specialusis leidimas ispanų kalba: skyrius 13 tomas 14 p. 0072  specialusis leidimas portugalų kalba skyrius 13 tomas 14 p. 0072

		Tarybos direktyva1983 m. gegužės 26 d.iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 76/756/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių apšvietimo ir šviesos signalinių įtaisų sumontavimu motorinėse transporto priemonėse ir jų priekabose, suderinimo(83/276/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač jos 100 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą [1],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [2],atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [3],kadangi 1970 m. vasario 6 d. Tarybos direktyvoje 70/156/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių ir jų priekabų tipo patvirtinimą, suderinimo [4] su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 80/1267/EEB [5] ir 1979 m. Stojimo aktu, nustatyta, kad nuostatos, būtinos kiekvienos transporto priemonių dalies ir charakteristikos EEB tipo patvirtinimo tvarkai, turi būti patvirtintos atskiromis direktyvomis; kadangi nuostatos, susijusios su apšvietimo ir šviesos signalinių įtaisų įrengimu, buvo patvirtintos Direktyva 76/756/EEB [6] su pakeitimais, padarytais Direktyvomis 80/233/EEB [7] ir 82/244/EEB [8];kadangi Direktyva 70/156/EEB patvirtintas įstatymų suderinimo metodas yra "neprivalomas", gamintojai pasirinko netaikyti Bendrijos nuostatų, priimtų Direktyva 76/756/EEB, dėl to, kad jos numato artimųjų šviesų lygio reguliavimą (I priedo 4.2.6 punktas su pakeitimais, padarytais Direktyva 82/244/EEB), ir pasirinkto grįžti prie atitinkamų nacionalinių nuostatų, kuriose toks lygio reguliavimas kol kas neįtrauktas; kadangi savo pasirinkimui pagrįsti gamintojai nurodė aptariamų Bendrijos reikalavimų įgyvendinimo techninius sunkumus ir išlaidas, ypač mažų lengvųjų automobilių atveju;kadangi, įsigaliojus nuostatoms dėl artimųjų šviesų lygio reguliavimo, atsirado techninių naujovių ir veiksnių, kurie, pvz., artimųjų šviesų lygio reguliavimas, yra susiję su akinimu; kadangi tos naujovės – tai bandymai patobulinti transporto priemonių aerodinaminę formą – tai turi įtakos artimųjų šviesų žibintų su lygio reguliavimu sumontavimo aukščiui, taip pat – šviesos intensyvumo valdymo priemonės; kadangi, siekiant nesukelti nereikalingo sudėtingumo, nes šios aplinkybės yra tarpusavyje susijusios, pageidautina laikinai ir pakankamai apriboti nuostatų, kurios yra skirtos tik visumos daliai, taikymą;kadangi, siekiant suteikti galimybę veiksmingai taikyti apšvietimo ir šviesos signalinių įtaisams skirtas Bendrijos taisykles, reikalavimų dėl naujų transporto priemonių artimųjų šviesų reguliavimo įsigaliojimą reikia nukelti iki 1984 m. spalio 1 d.; kadangi taip pat būtina numatyti, kad apribojimai dėl transporto priemonių, atitinkančių iki 1984 m. spalio 1 d. patvirtintą tipą, eksploatacijos pradžios neįsigaliotų anksčiau kaip praėjus trejiems metams, kad gamintojai galėtų pritaikyti savo modelius;kadangi tam, kad būtų aiškiau, dabar pageidautina į vieną tekstą sujungti visus Direktyvos 76/756/EEB vykdomuosius terminus ir vėlesnius pakeitimus, įskaitant padarytus šia direktyva,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisDirektyvos 76/756/EEB 1–5 straipsniai pakeičiami taip:"1 straipsnisŠioje direktyvoje "transporto priemonė" – tai bet kokia motorinė transporto priemonė, skirta naudoti kelyje, su kėbulu arba be jo, turinti bent 4 ratus, kurios maksimalus konstrukcinis greitis viršija 25 km/h, ir jos priekabos, išskyrus transporto priemones, važiuojančias bėgiais, žemės ir miško ūkio traktorius ir visą mobiliąją techniką.2 straipsnis1. Nė viena valstybė narė neturi teisės:- atsisakyti tam tikram transporto priemonių tipui suteikti EEB tipo patvirtinimą arba nacionalinį tipo patvirtinimą,- uždrausti prekiauti, registruoti, pradėti eksploatuoti arba naudoti transporto priemones,dėl su apšvietimo ir šviesos signalinių įtaisų (privalomų ir neprivalomų), išvardytų I priedo 1.5.7–1.5.20 punktuose, įrengimu transporto priemonėse susijusių priežasčių, jei tie įtaisai įrengti pagal I priede išdėstytus reikalavimus.2. Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies, laikytis I priedo 4.2.6 punkto nuostatų reikalaujama tik nuo 1984 m. spalio 1 d. Tačiau jei įtaisai, pvz., nurodytieji 4.2.6.2 papunktyje, yra įrengti iki tos datos, jie turi atitikti 4.2.6 punkto reikalavimus. Jei EEB tipo patvirtinimas (arba Direktyvos 70/156/EEB 10 straipsnio 1 dalies paskutinėje įtraukoje nurodytas dokumentas) arba nacionalinis tipo patvirtinimas šio straipsnio 1 dalies reikalavimų neatitinkančiam transporto priemonių tipui suteiktas vėliau kaip 1979 m. spalio 1 d. ir iki 1984 m. spalio 1 d., valstybės narės nuo 1987 m. spalio 1 d. gali uždrausti pradėti eksploatuoti tokio tipo transporto priemones.3 straipsnisEEB tipo patvirtinimą suteikusi valstybė narė imasi būtinų priemonių užtikrinti, jog jai būtų pranešta apie visus I priedo 1.1 poskyryje nurodytų dalių arba charakteristikų pakeitimus. Tos valstybės narės kompetentingos institucijos sprendžia, ar su modifikuotos transporto priemonės tipu reikėtų atlikti kitus bandymus ir ar reikėtų parengti naują ataskaitą. Jeigu tų bandymų metu nustatoma, kad nesilaikoma šios direktyvos reikalavimų, transporto priemonės modifikacija nepatvirtinama.4 straipsnisVisi būtini pakeitimai derinant priedų turinį atsižvelgiant į technikos pažangą, patvirtinami Direktyvos 70/156/EEB 13 straipsnyje nustatyta tvarka.5 straipsnis1. Valstybės narės priima ir paskelbia būtinas nuostatas, kurios, įsigaliojusios iki 1983 m. spalio 1 d., įgyvendina šią direktyvą. Jos apie tai nedelsdamos praneša Komisijai.2. Kai apie šią direktyvą pranešama valstybėms narėms [9], valstybės narės taip pat užtikrina, kad Komisija būtų informuojama tinkamu laiku, jog ji galėtų pateikti pastabas dėl bet kokių įstatymų ir kitų teisės aktų projektų, kuriuos valstybės narės siūlo priimti šios direktyvos taikymo srityje."2 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1983 m. gegužės 26 d.Tarybos varduPirmininkasOtto Graf Lambsdorf[1] OL C 279, 1982 10 22, p. 5.[2] OL C 68, 1983 3 14, p. 87.[3] OL C 77, 1983 3 21, p. 1.[4] OL L 42, 1970 2 23, p. 1.[5] OL L 375, 1980 12 31, p. 34.[6] OL L 262, 1976 9 27, p. 1.[7] OL L 51, 1980 5 22, p. 8.[8] OL L 109, 1982 4 22, p. 31.[9] Apie šią direktyvą valstybėms narėms pranešta 1983 m. birželio 1 d.--------------------------------------------------


title: 1974 m. liepos 22 d. Tarybos direktyva dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių vidinę salonų saugą (sėdynių ir jų tvirtinimo įtaisų stiprumas), suderinimo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31974L0408

Oficialusis leidinys L 221 , 12/08/1974 p. 0001 - 0009 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 13 tomas 4 p. 0042  specialusis leidimas graikų k.: skyrius 13 tomas 3 p. 0003  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 13 tomas 4 p. 0042  specialusis leidimas ispanų kalba: skyrius 13 tomas 4 p. 0015  specialusis leidimas portugalų kalba skyrius 13 tomas 4 p. 0015

		Tarybos direktyva1974 m. liepos 22 d.dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių vidinę salonų saugą (sėdynių ir jų tvirtinimo įtaisų stiprumas), suderinimo(74/408/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 100 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [1],atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę,kadangi techniniai reikalavimai, kuriuos motorinės transporto priemonės turi atitikti pagal nacionalinius įstatymus, inter alia, siejasi su vidaus įranga, užtikrinančia sėdynių ir jų įtvirtinimo įtaisų stiprumą;kadangi šie reikalavimai pavienėse valstybėse narėse skiriasi; kadangi dėl to būtina, kad visos valstybės narės arba papildydamos, arba vietoje galiojančių jose nuostatų priimtų vienodus reikalavimus ypač norint suteikti galimybę, kad EEB tipo patvirtinimo tvarka, kuri buvo svarstoma 1970 m. vasario 6 d. Tarybos direktyvoje 70/156/EEB [2] dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių ir jų priekabų tipo patvirtinimą, suderinimo, galėtų būti taikoma kiekvienam transporto priemonės tipui;kadangi keleivio kabinos vidaus įrangos, valdymo įtaisų išdėstymo, stogo, sėdynių atlošų ir sėdynių galinių dalių bendrieji reikalavimai buvo nustatyti 1973 m. gruodžio 17 d. Tarybos direktyva 74/60/EEB [3]; kadangi vidaus įrangos, nuo kurios priklauso vairo mechanizmo būklė transporto priemonei susidūrus su kliūtimi, reikalavimai buvo nustatyti 1974 m. liepos 4 d. Tarybos direktyva 74/297/EEB [4]; kadangi vidaus įrangos, ypač galvos atramos, saugos diržų įtvirtinimo įtaisų ir valdymo įtaisų išdėstymo, kiti reikalavimai bus nustatyti vėliau;kadangi tikslinga panaudoti tam tikrus pagrindinius techninius reikalavimus, kuriuos Jungtinių Tautų Organizacijos Europos ekonomikos komisija yra nustačiusi savo taisyklėje Nr. 17 [5] (Transporto priemonių, atsižvelgiant į sėdynių ir jų įtvirtinimo įtaisų stiprumą, patvirtinimo vienodos nuostatos), kuri yra pridėta prie 1958 m. kovo 20 d. sutarties dėl motorinės transporto priemonės įrangos ir jos sudėtinių dalių vienodų patvirtinimo sąlygų priėmimo ir abipusio to patvirtinimo pripažinimo;kadangi nacionalinių įstatymų, susijusių su motorinėmis transporto priemonėmis, derinimas apima abipusį patikrų, kurias valstybės narės atlieka pagal bendrąsias nuostatas, pripažinimą; kadangi tokią sistemą, jeigu norima, kad ji veiktų sklandžiai, visos valstybės narės turi pradėti taikyti nuo tos pačios dienos,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ,1 straipsnis1. Šioje direktyvoje "transporto priemonė" – tai bet kokia transporto priemonė, skirta naudoti keliuose, turinti kėbulą arba be jo, turinti bent keturis ratus, kurios maksimalus konstrukcinis greitis viršija 25 km/h, išskyrus bėgines transporto priemones, žemės ūkio ir miško pramonės traktorius bei mechanizmus ir viešosios paskirties transporto priemones.2. Ši direktyva netaikoma sėdynėms, turinčioms įmontuotuosius saugos diržų įtvirtinimo įtaisus, atlošiamosioms arba pasuktoms į transporto priemonės šoną ar galą sėdynėms.2 straipsnisJokia valstybė narė negali atsisakyti suteikti EEB tipo patvirtinimą arba nacionalinį tipo patvirtinimą transporto priemonei dėl priežasčių, susijusių su sėdynių arba jų įtvirtinimo įtaisų stiprumu, jeigu tos sėdynės ir įtaisai atitinka I ir II prieduose nurodytus reikalavimus, jei tai yra M1 kategorijos transporto priemonė, ir III priede nurodytus reikalavimus, jei tai yra M2, M3, N1, N2 arba N3 kategorijos transporto priemonė. Transporto priemonės kategorijos apibrėžtos Direktyvos 70/156/EEB I priede.3 straipsnisJokia valstybė narė negali atsisakyti įregistruoti arba uždrausti parduoti, pradėti eksploatuoti arba naudoti jokios transporto priemonės dėl priežasčių, susijusių su sėdynių arba jų įtvirtinimo įtaisų stiprumu, jeigu tos sėdynės ir įtaisai atitinka I ir II prieduose nurodytus reikalavimus, jei tai yra M1 kategorijos transporto priemonė, ir III priede nurodytus reikalavimus, jei tai yra M2, M3, N1, N2 arba N3 kategorijos transporto priemonė.4 straipsnisTipo patvirtinimą suteikusi valstybė narė turi imtis būtinų priemonių užtikrinti, kad jai būtų pranešta apie bet kokius sudedamųjų dalių arba techninių charakteristikų, nurodytų I priedo 2.2 punkte, modifikavimus. Tos valstybės narės kompetentingos institucijos nustato, ar su modifikuota transporto priemone reikėtų atlikti naujus bandymus ir ar reikia parengti naują ataskaitą. Jeigu tokių bandymų metu nustatoma, kad nesilaikoma šios direktyvos reikalavimų, modifikavimui nesuteikiamas patvirtinimas.5 straipsnisPakeitimai, būtini, kad I–IV priedų nuostatos būtų suderintos su technikos pažanga, priimami pagal Direktyvos 70/156/EEB 13 punkte nustatytą tvarką.6 straipsnis1. Valstybės narės priima ir paskelbia nuostatas, kurios, įsigaliojusios iki 1975 m. kovo 1 d., įgyvendina šią direktyvą ir nedelsdamos apie tai praneša Komisijai.Jos tas nuostatas taiko nuo 1975 m. spalio 1 d.2. Paskelbus šią direktyvą, valstybės narės užtikrina, kad visi įstatymų projektai ir kiti teisės aktai, kuriuos jos numato priimti šios direktyvos taikymo srityje, tinkamu laiku būtų perduoti Komisijai, kad pastaroji dėl tų įstatymų galėtų pateikti pastabas.7 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1974 m. liepos 22 d.Tarybos varduPirmininkasJ. Sauvagnargues[1] OL C 108, 1973 12 10, p. 75.[2] OL L 42, 1970 2 23, p. 1.[3] OL L 38, 1974 2 11, p. 2.[4] OL L 165, 1974 6 20, p. 16.[5] EEB dokumentas iš Ženevos.--------------------------------------------------I PRIEDAS [1]BENDRIEJI DALYKAI, APIBRĖŽIMAI, PARAIŠKA PATVIRTINTI EEB TIPĄ, EEB TIPO PATVIRTINIMAS, BENDROSIOS TECHNINĖS SĄLYGOS, PATIKROS, APŽIŪRA, PRODUKCIJOS ATITIKTIS1. BENDRIEJI DALYKAI1.1. Šiame priede nurodytos techninės sąlygos taikomos tik M1 kategorijos transporto priemonėms.2. APIBRĖŽIMAIŠioje direktyvoje:(2.1.) 2.2. "Transporto priemonės tipas atsižvelgiant į sėdynių ir jų įtvirtinimo įtaisų stiprumą": motorinės transporto priemonės, nesiskiriančios tokiais pagrindiniais aspektais:2.2.1. konstrukcija, forma, matmenimis ir sėdynių medžiagomis,2.2.2. sėdynės atlošo reguliavimo ir fiksavimo sistemų tipais ir matmenimis,2.2.3. sėdynės įtvirtinimo ir transporto priemonės kėbulo korpuso dalių, prie kurių ta sėdynė įtvirtinta, tipais ir matmenimis.2.3. "Įtvirtinimas" – tai sistema, kuria surinkta sėdynė įtvirtinama prie transporto priemonės korpuso, įskaitant tas transporto priemonės kėbulo korpuso dalis, prie kurių ta sėdynė įtvirtinta.2.4. "Reguliavimo sistema" – tai įtaisas, kuriuo sėdynę arba jos dalis galima nustatyti tokioje padėtyje, kuri atitiktų sėdynėje sėdinčio žmogaus kūno formą; tuo įtaisu ypač turi būti galima:2.4.1. reguliuoti sėdynės padėtį išilgine kryptimi,2.4.2. reguliuoti sėdynės padėtį vertikalia kryptimi,2.4.3. keisti sėdynės padėtį tam tikru kampu.2.5. "Slankiojimo sistema" – tai įtaisas, kuriuo sėdynę arba jos dalį, neužfiksuojant jų tarpinėje padėtyje, galima pakreipti tam tikru kampu arba paslinkti išilgine kryptimi tam, kad keleiviai galėtų lengviau išlipti ir įlipti.2.6. "Fiksavimo sistema" – tai įtaisas, kuriuo užtikrinama, kad sėdynė ir jos dalys būtų išlaikytos tokioje padėtyje, kokioje yra naudojama sėdynė arba jos dalys.2.7. "Atlošiamoji sėdynė" – tai sėdynė, kurios atlošą galima palenkti į priekį ant sėdynės pagrindo, o pastarąjį, atsižvelgiant į grindis, – pakreipti į priekį.3. PARAIŠKA SUTEIKTI EEB TIPO PATVIRTINIMĄ3.1. Paraišką suteikti EEB tipo patvirtinimą, atsižvelgiant į sėdynių ir jų įtvirtinimo įtaisų stiprumą, įteikia transporto priemonės gamintojas arba jo įgaliotasis atstovas.3.2. Su paraiška įteikiama po tris toliau išvardytų dokumentų egzempliorius ir nurodoma tokia informacija:3.2.1. išsamus transporto priemonės aprašymas, atsižvelgiant į sėdynių konstrukciją, jų įtvirtinimus, reguliavimo ir fiksavimo sistemas,3.2.2. sėdynių, jų įtvirtinimo prie transporto priemonės, sėdynių reguliavimo ir fiksavimo sistemų atitinkamo mastelio brėžiniai, kuriuose nurodyta pakankamai detalių.3.3. Techninės priežiūros centrui, atsakingam už tipo patvirtinimo bandymų atlikimą, turi būti pateikta:3.3.1. tipo, kuris turi būti patvirtintas, reikalavimus atitinkantis transporto priemonės pavyzdys,3.3.2. sėdynių, kurios bus įtvirtintos transporto priemonėje, ir tų sėdynių įtvirtinimo įtaisų papildomas rinkinys.4. EEB TIPO PATVIRTINIMAS(4.1.) (4.2.) 4.3. Prie EEB tipo patvirtinimo pridedamas liudijimas, kurio pavyzdys nurodytas IV priede.(4.4.) (4.4.1.) (4.4.2.) (4.5.) (4.6.) 5. BENDROSIOS TECHNINĖS SĄLYGOS5.1. Visos sėdynės reguliavimo slankiojimo sistemos turi fiksavimo sistemą, kuri suveikia automatiškai.5.2. Slankiojimo sistemos, nurodytos 2.5 punkte, atfiksavimo valdytuvas įtvirtinamas sėdynės krašte, prie durų. Tą valdytuvą lengvai pasiekia net už pirmosios kitoje sėdynėje sėdintis žmogus.6. BANDYMAI6.1. Sėdynės atlošo ir jo fiksavimo sistemų stiprumo bandymas6.1.1. Atliekant šį bandymą, sėdynės atlošas, jeigu jis reguliuojamas, užfiksuojamas tokioje padėtyje, kad II priedo 3 punkte aprašyto manekeno liemuo nuo atskaitos vertikalios linijos būtų pasviręs 25° atgal, jeigu gamintojas nėra nurodęs kitaip.6.1.2. Sudedamąja dalimi, panašia į II priedo 3 punkte aprašyto manekeno galinę dalį, viršutinę sėdynės atlošo dalį išilgine kryptimi atgal veikia jėga, sukurianti 53 daNm momentą, taško H atžvilgiu.6.2. Sėdynės įtvirtinimo ir jos fiksavimo sistemų stiprumo bandymas6.2.1. sėdynę nustačius visose padėtyse, kokiose joje gali sėdėti žmogus, sėdynės įtvirtinimas ir jos fiksavimo sistemos atlaiko 6.2.2 punkte aprašytas jėgas. Vis dėlto tariama, kad yra laikomasi to reikalavimo, jeigu bandymo, atlikto su sėdyne, nustatyta padėtyse, kurios nurodytos 6.2.5, ir jeigu reikia, 6.2.6 punkte, rezultatai atitinka reikalavimus.6.2.2. Sėdynės rėmą veikia 20 kartų už surinktos sėdynės svorį didesnė horizontali išilginė jėga, kuri kerta surinktos sėdynės svorio centrą. Su ta pačia sėdyne atliekami du bandymai: vieną kartą jėga veikia sėdynę iš priekio, kitą – iš galo. Kai sėdynę sudaro atskiros dalys ir kiekviena tokia dalis įtvirtinta prie jos rėmo, su kiekviena sėdynės dalimi pirmiau aprašytu būdu atliekamas bandymas. Jeigu sėdynę sudaro sudedamosios dalys, kurios iš dalies įtvirtintos prie transporto priemonės kėbulo korpuso ir kurios keliomis savo dalimis sutvirtintos vienos su kitomis, bandymai atliekami vienu metu kiekvienos dalies svorio centrą veikiant tokia jėga, kokią reikėtų taikyti, jeigu su kiekviena sudedamąja dalimi bandymas būtų atliekamas atskirai.6.2.3. Atliekant 6.2.1 punkte nurodytą bandymą, sėdynės atlošo ir jos pagrindo jungtį galima sustiprinti, jeigu tokiam sustiprinimui naudojamos sudėtinės dalys prie atlošo rėmo įtvirtinamos tokiame pačiame lygyje, kokiame yra taškas, kurį veikia jėga, ir jeigu jos įtvirtinamos prie sėdynės pagrindo rėmo toliausiai į priekį išsikišusio taško.6.2.4. Galima tarti, kad yra laikomasi 6.2.2 punkte nurodytų sąlygų, jeigu svorio centro lygyje sėdynės rėmo šonines atramines sudedamąsias dalis veikia dvi jėgos, iš kurių kiekviena lygi pusei nurodytos jėgos.6.2.5. Su sėdyne atliekami bandymai:6.2.5.1. sėdynę nustačius tokioje padėtyje, kad joje sėdintis žmogus būtų pasislinkęs toliausiai į priekį, o sėdynės pagrindas būtų nustatytas aukščiausioje priekinėje padėtyje, kai jėga veikia į priekį, ir6.2.5.2. sėdynę nustačius tokioje padėtyje, kad joje sėdintis žmogus, kiek galima, būtų pasislinkęs atgal, o sėdynės pagrindas būtų nustatytas žemiausioje galinėje padėtyje, kai jėga veikia atgal.6.2.6. Jeigu akivaizdžiai matyti, kad fiksavimo sistemos išdėstytos taip, jog sėdynę nustačius kitoje, o ne kurioje nors iš aprašytųjų 6.2.5.1 ir 6.2.5.2 punktuose padėtyje, fiksavimo sistemas ir sėdynės įtvirtinimo įtaisus veikiančių jėgų pasiskirstymas, palyginti su aprašytuoju pirmiau minėtuose punktuose, būtų ne toks palankus, bandymai pakartojami sėdynę nustačius toje padėtyje.6.3. Fiksavimo sistemų atsparumo inercijos poveikiui bandymai6.3.1. Surinktai sėdynei priekinės arba atgalinės slinkties kryptimi suteikus horizontalų išilginį 20 g pagreitį, turi neišsijungti nė viena fiksavimo sistema.6.3.2. Vietoj 6.3.1 punkte nurodyto dinaminio bandymo galima priimti apskaičiuoto poveikio, kurį visoms fiksavimo sistemos sudedamosioms dalims daro inercija, rezultatus. Atliekant tokį apskaičiavimą nekreipiama dėmesio į trinties jėgas.6.4. Leidžiama taikyti lygiaverčius bandymo būdus, jeigu 6.1, 6.2 ir 6.3 punktuose nurodytus visus rezultatus galima gauti atlikus pakeičiamąjį bandymą arba jeigu tuos rezultatus galima apskaičiuoti remiantis pakeičiamojo bandymo rezultatais. Kai taikomas bet koks kitas būdas, o ne aprašytasis 6.1, 6.2 ir 6.3 punktuose, reikalaujama įrodyti, kad toks būdas yra lygiavertis.7. APŽIŪRA7.1. Atliekant 6.1 ir 6.2 punktuose nurodytus bandymus, negali būti aptikta jokių sėdynės rėmo arba jos įtvirtinimo, sėdynės reguliavimo ir jos slankiojimo sistemų arba jų fiksavimo sistemų gedimų. Tačiau nereikalaujama, kad po pirmiau minėtų bandymų, sėdynės reguliavimo ir jos slankiojimo sistemos būtų tinkamos naudoti. Vis dėlto sėdynės slankiojimo sistemos, nurodytos 2.5 punkte, turi būti tinkamos, kad po bandymo būtų galima išjungti jų fiksavimo įtaisus.(8.) 9. PRODUKCIJOS ATITIKTIS(9.1.) 9.2. Siekiant patikrinti, ar laikomasi patvirtinto tipo reikalavimų, atsitiktinės atrankos būdu patikrinamas pakankamas skaičius serijinės gamybos transporto priemonių.9.3. Paprastai tokių patikrinimų metu matuojami matmenys. Tačiau prireikus su transporto priemonėmis arba sėdynėmis atliekami bandymai pagal 6 punkto reikalavimus.[1] Šio I priedo tekstas iš esmės atitinka Jungtinių Tautų organizacijos Europos ekonomikos komisijos reglamento Nr. 17 tekstą; pirmiausiai sutampa skirstymas skyriais. Jeigu reglamento Nr. 17 kokio nors punkto neatitinka koks šio priedo punktas, tokio punkto numeris naudoti oficialiai nurodomas skliausteliuose.--------------------------------------------------II PRIEDASTVARKA H TAŠKUI IR TIKRAJAM SĖDYNĖS ATLOŠO NUOLYDŽIO KAMPUI NUSTATYTI IR JŲ SANTYKIUI SU R TAŠKU BEI PROJEKTINIU SĖDYNĖS ATLOŠO NUOLYDŽIO KAMPU PATIKRINTI0. BENDRIEJI DALYKAIŠiame priede nurodytos techninės sąlygos taikomos tik M1 kategorijos transporto priemonėms.1. APIBRĖŽIMAI1.1. H taškas: žr. Direktyvos 74/60/EEB 1.1 punktą.1.2. R taškas: žr. Direktyvos 74/60/EEB 1.2 punktą.1.3. "Sėdynės atlošo nuolydžio kampas" – tai sėdynės atlošo nuolydžio polinkio kampas atsižvelgiant į vertikalę.1.4. "Tikrasis sėdynės atlošo nuolydžio kampas" – tai vertikalės, kertančios H tašką, su žmogaus kūno, kurį atstoja 3 punkte aprašytas manekenas, liemens atskaitos linija sudarytas kampas.1.5. "Projektinis sėdynės atlošo nuolydžio kampas" – tai gamintojo nurodytas kampas:1.5.1. kuris nustato sėdynės atlošo nuolydžio kampą, kai transporto priemonėje gamintojo įtvirtinta kiekviena sėdynė yra žemiausioje ir pačioje galinėje normalioje vairuotojui arba keleiviui tinkamoje padėtyje,1.5.2. kurį vertikalė ir liemens atskaitos linija sudaro R taške,1.5.3. kuris teoriškai atitinka tikrąjį sėdynės atlošo nuolydžio kampą.2. H TAŠKŲ NUSTATYMASŽr. Direktyvos 74/60/EEB IV priedo 2 punktą.3. MANEKENO APRAŠYMASŽr. Direktyvos 74/60/EEB IV priedo 3 punktą.4. MANEKENO PARENGIMASŽr. Direktyvos 74/60/EEB IV priedo 4 punktą.5. REZULTATAI5.1. Kai manekenas parengiamas taip, kaip aprašyta 4 punkte, transporto priemonės atitinkamos sėdynės H taškas sutampa su manekeno H tašku.5.2. Visos H taško koordinatės ir tikrasis sėdynės atlošo nuolydžio kampas išmatuojamas kuo tiksliau. Tas pats reikalavimas taikomas koordinatėms, nurodančioms konkrečius keleivių kabinos taškus. Tų taškų projekcijos vertikalioje išilginėje plokštumoje nubraižomos brėžinyje, kuriame taip pat turėtų būti nurodytas išmatuotas tikrasis sėdynės atlošo nuolydžio kampas.6. R IR H TAŠKŲ SANTYKINIŲ PADĖČIŲ PATIKRA IR SĖDYNĖS ATLOŠO NUOLYDŽIO PROEJKTINIO KAMPO SANTYKIS SU TIKRUOJU SĖDYNĖS ATLOŠO NUOLYDŽIO KAMPU6.1. Pagal 5.2 punktą atliktų matavimų, kuriais nustatomas H taškas ir tikrasis sėdynės atlošo nuolydžio kampas, rezultatai palyginami su R taško koordinatėmis ir projektiniu sėdynės atlošo nuolydžio kampu, kuriuos yra nurodęs transporto priemonės gamintojas.6.2. Laikoma, kad tų dviejų taškų santykis atitinka tam tikroje sėdynėje sėdinčio žmogaus padėčiai taikomus reikalavimus, jeigu H taško koordinatės yra pailgame stačiakampyje, kurio horizontalios ir vertikalios kraštinės yra 30 mm ir 20 mm ir kurio įstrižainės kertasi R taške. Laikoma, kad sėdynės atlošo nuolydžio kampo patikrinimo rezultatai atitinka reikalavimus, jeigu tikrasis sėdynės atlošo nuolydžio kampas nuo projektinio sėdynės atlošo nuolydžio kampo skiriasi ne daugiau kaip 3°. Jeigu laikomasi tų sąlygų, R tašką ir projektinį sėdynės atlošo nuolydžio kampą galima naudoti bandymams atlikti, jeigu reikia, manekenas sureguliuojamas taip, kad H taškas sutaptų su R tašku, o tikrasis sėdynės atlošo nuolydžio kampas sutaptų su projektiniu sėdynės atlošo nuolydžio kampu.6.3. Jeigu H taškas arba tikrasis sėdynės atlošo nuolydžio kampas neatitinka 6.2 punkto reikalavimų, H taško padėtis nustatoma dar du kartus (iš viso ta padėtis nustatoma tris kartus).Jeigu tris kartus nustačius H taško padėtį, du kartus jo padėtis yra pirmiau minėtame stačiakampyje, laikoma, kad bandymo rezultatai atitinka reikalavimus.6.4. Jeigu tris kartus nustačius H taško padėtį, bent du kartus jo padėtis nėra pirmiau minėtame stačiakampyje, laikoma, kad bandymo rezultatai neatitinka reikalavimų.6.5. 6.3 punkte nurodytu atveju arba kai patikros negalima atlikti dėlto, kad transporto priemonės gamintojas nepateikė duomenų apie R taško padėtį, galima naudoti trijų H taško matavimo rezultatų vidurkį ir tas vidurkis laikomas taikytinu visais atvejais, kai šioje direktyvoje yra paminėtas R taškas.6.6. Tikrinant dabartiniu metu gaminamoje transporto priemonėje sumontuojamos sėdynės R ir H taškų santykį, vietoje 6.2 punkte paminėto stačiakampio naudojamas kvadratas, kurio kraštinės ilgis yra 50 mm.--------------------------------------------------III PRIEDASBENDROSIOS TECHNINĖS SĄLYGOS1. BENDRIEJI DALYKAI1.1. Šiame priede nurodyti techniniai reikalavimai taikomi M2, M3, N1, N2 arba N3 kategorijų transporto priemonėms.2. BENDROSIOS TECHNINĖS SĄLYGOS2.1. Sėdynės ir keliavietės sėdynės turi būti stipriai įtvirtintos prie transporto priemonės.2.2. Pavažomis slankiojančios reguliuojamos ir keliavietės sėdynės turi būti automatiškai užfiksuojamos visose padėtyse, kuriose jas galima nustatyti.2.3. Reguliuojamuosius sėdynių atlošus turi būti įmanoma įtvirtinti visose numatytose padėtyse.2.4. Visos sėdynės, kurias galima paversti į priekį arba kurių atlošus galima sulankstyti, automatiškai turi būti užfiksuotos normalioje padėtyje.--------------------------------------------------IV PRIEDAS+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: 2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/40/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 77/541/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių saugos diržus ir keleivio apsaugos sistemas, suderinimo   (Tekstas svarbus EEE)

text:
30.9.2005

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 255/146

      EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA 2005/40/EB
   2005 m. rugsėjo 7 d.
   iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 77/541/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių saugos diržus ir keleivio apsaugos sistemas, suderinimo
   (tekstas svarbus EEE)
   EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 95 straipsnį,
   atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,
   atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
   laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (2),
   kadangi:

               (1)

               Tyrimai parodė, kad saugos diržų ir keleivio apsaugos sistemų naudojimas gali padėti iš esmės sumažinti mirties atvejų skaičių ir sužalojimo sunkumą įvykus avarijai, net ir apsivertus transporto priemonei. Jų įrengimas visų kategorijų transporto priemonėse bus tikrai svarbus žingsnis į priekį didinant kelių eismo saugumą ir taip išsaugant gyvybes.

               (2)

               Saugos diržų įrengimas visose transporto priemonėse gali būti labai naudingas visuomenei.

               (3)

               1986 m. vasario 18 d. rezoliucijoje dėl bendrų priemonių sumažinti kelių eismo įvykių skaičių, priimtoje vykdant Bendrijos kelių eismo saugumo programą (3), Europos Parlamentas pabrėžė, jog reikia nustatyti reikalavimą, kad segėti saugos diržus privalo visi keleiviai, įskaitant vaikus, išskyrus visuomeninėse transporto priemonėse. Todėl privalomai įrengiant saugos diržus ir (arba) keleivio apsaugos sistemas turi būti atsižvelgiama į skirtumą tarp visuomeninių autobusų ir kitų transporto priemonių.

               (4)

               Laikantis 1970 m. vasario 6 d. Tarybos direktyvos 70/156/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių ir jų priekabų tipo patvirtinimą, suderinimo (4), Bendrijos tipo patvirtinimo sistema buvo įgyvendinta tik visoms naujoms M1 kategorijos transporto priemonėms nuo 1998 m. sausio 1 d. Todėl tik šiose transporto priemonėse turi būti įrengti saugos diržai ir (arba) keleivio apsaugos sistemos, atitinkančios Direktyvos 77/541/EEB (5) nuostatas.

               (5)

               Kol Bendrijos tipo patvirtinimo sistema bus pradėta taikyti visų kategorijų transporto priemonėms, kelių eismo saugumui užtikrinti kitose nei M1 kategorijos transporto priemonėse turėtų būti reikalaujama įrengti saugos diržus ir (arba) keleivio apsaugos sistemas.

               (6)

               Direktyvoje 77/541/EEB jau numatytos visos techninės ir administracinės nuostatos, leidžiančios kitų nei M1 kategorijos transporto priemonių tipo patvirtinimą. Todėl valstybėms narėms nereikia įvesti papildomų nuostatų.

               (7)

               Nuo 1996 m. birželio 17 d. Komisijos direktyvos 96/36/EB, derinančios su technikos pažanga Tarybos direktyvą 77/541/EEB dėl motorinių transporto priemonių saugos diržų ir keleivio apsaugos sistemų (6), įsigaliojimo kelios valstybės narės jau nustatė, kad joje išdėstytos nuostatos yra privalomos ir tam tikroms kitoms nei M1 kategorijos transporto priemonėms. Todėl gamintojai ir jų tiekėjai sukūrė atitinkamas technologijas.

               (8)

               2001 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2001/85/EB dėl specialiųjų nuostatų dėl transporto priemonių, naudojamų keleiviams vežti ir be vairuotojo vietos turinčių daugiau kaip aštuonias sėdynes (7), numatyta sudaryti sąlygas sunkiai judantiems asmenims, tokiems kaip neįgalūs asmenys, lengviau įlipti į transporto priemones, naudojamas keleiviams vežti ir turinčias daugiau kaip aštuonias sėdynes. Reikia sudaryti galimybes valstybėms narėms leisti įrengti saugos diržus ir (arba) keleivio apsaugos sistemas, kurie neatitinka Direktyvos 77/541/EEB techninių specifikacijų, tačiau tokiose transporto priemonėse yra specialiai suprojektuoti tų asmenų saugumo tikslais.

               (9)

               Direktyva 77/541/EEB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista.

               (10)

               Kadangi siūlomos direktyvos tikslo, t. y. gerinti kelių eismo saugumą įvedant reikalavimą privalomai įrengti saugos diržus tam tikrų kategorijų transporto priemonėse, valstybės narės negali deramai pasiekti, ir todėl to tikslo dėl veiksmų masto geriau siekti Bendrijos lygmeniu, Bendrija gali patvirtinti priemones pagal Sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina tam tikslui pasiekti,

         PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:
   1 straipsnis
   Direktyvos 77/541/EEB pakeitimai
   Direktyva 77/541/EEB iš dalies keičiama taip:

               1)

               Įterpiamas 2a straipsnis:
               „2a straipsnis
               1.   Pagal nacionalinę teisę valstybės narės gali leisti įrengti kitus nei numatyta šioje direktyvoje saugos diržus ar keleivio apsaugos sistemas, jeigu jie yra skirti neįgaliems asmenims.
               2.   Valstybės narės taip pat gali netaikyti šios direktyvos nuostatų keleivio apsaugos sistemoms, suprojektuotoms taip, kad jos atitiktų 2001 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/85/EB dėl specialiųjų nuostatų dėl transporto priemonių, naudojamų keleiviams vežti ir be vairuotojo vietos turinčių daugiau kaip aštuonias sėdynes (8), VII priedo nuostatas.
               3.   Šios direktyvos I priedo 3.2.1. punkto reikalavimai netaikomi saugos diržams ir keleivio apsaugos sistemoms, kurioms taikomos 1 ir 2 dalys.

               2)

               9 straipsnis papildomas šia pastraipa:
               „M2 ir M3 kategorijų transporto priemonės yra skirstomos į klases kaip apibrėžta Direktyvos 2001/85/EB I priedo 2 skirsnyje.“;

               3)

               I priedas iš dalies keičiamas taip:

                           a)

                           3.1. punkto išnaša išbraukiama;

                           b)

                           3.1.1. punktas pakeičiamas taip:

                                       3.1.1.

                                       „Išskyrus sėdynes, kurios skirtos naudoti išimtinai tuo metu, kai transporto priemonė stovi, M1, M2 (III arba B klasės), M3 (III arba B klasės) ir N kategorijoms priklausančių transporto priemonių sėdynėms įrengiami šios direktyvos reikalavimus atitinkantys saugos diržai ir (arba) keleivio apsaugos sistemos.
                                       I, II arba A klasės transporto priemonėse, kurios priklauso M2 arba M3 kategorijoms, gali būti įrengti saugos diržai ir (arba) keleivio apsaugos sistemos, jei jie atitinka šios direktyvos reikalavimus“.

         2 straipsnis
   Neįgaliems asmenims numatytos priemonės
   Ne vėliau kaip 2008 m. balandžio 20 d. Komisija, remdamasi esamais tarptautiniais standartais ir nacionalinės teisės reikalavimais, išnagrinėja konkrečias reikalavimų saugos diržams, skirtiems neįgaliems asmenims, suderinimo procedūras, kad būtų užtikrintas saugos lygis, kuris atitiktų šia direktyva nustatytą lygį. Prireikus Komisija pateikia priemonių projektą. Šios direktyvos pakeitimai priimami pagal Direktyvos 70/156/EEB 13 straipsnį.
   3 straipsnis
   Įgyvendinimas
   1.   Jei saugos diržų ir (arba) keleivio apsaugos sistemų įrengimas atitinka Direktyvoje 77/541/EEB su pakeitimais, padarytais šia direktyva, išdėstytus reikalavimus, nuo 2006 m. balandžio 20 d. valstybės narės:

               a)

               neatsisako tam tikram transporto priemonių tipui suteikti EB tipo patvirtinimą arba nacionalinio tipo patvirtinimą;

               b)

               nedraudžia registruoti, parduoti arba pradėti eksploatuoti naujų transporto priemonių.

         2.   Jei saugos diržų ir (arba) keleivio apsaugos sistemų įrengimas neatitinka Direktyvoje 77/541/EEB su pakeitimais, padarytais šia direktyva, išdėstytų reikalavimų, nuo 2006 m. spalio 20 mėn. valstybės narės naujo tipo transporto priemonėms:

               a)

               nebesuteikia EB tipo patvirtinimo;

               b)

               atsisako suteikti nacionalinį tipo patvirtinimą.

         3.   Jei saugos diržų ir (arba) keleivio apsaugos sistemų įrengimas neatitinka Direktyvoje 77/541/EEB su pakeitimais, padarytais šia direktyva, išdėstytų reikalavimų, nuo 2007 m. spalio 20 d. valstybės narės:

               a)

               Direktyvos 70/156/EEB 7 straipsnio 1 dalies atžvilgiu naujų transporto priemonių atitikties liudijimus laiko nebegaliojančiais;

               b)

               atsisako duoti sutikimą registruoti, parduoti ar pradėti eksploatuoti naujas transporto priemones, išskyrus atvejus, kai taikomos Direktyvos 70/156/EEB 8 straipsnio 2 dalies nuostatos.

         4 straipsnis
   Perkėlimas į nacionalinę teisę
   1.   Valstybės narės priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus šios direktyvos įgyvendinimui, iki 2006 m. balandžio 20 d. Jos nedelsdamos apie tai praneša Komisijai.
   2.   Jos taiko šias nuostatas nuo 2006 m. balandžio 21 d.
   3.   Valstybės narės, priimdamos šias nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.
   4.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.
   5 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
   6 straipsnis
   Adresatai
   Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

      Priimta Strasbūre, 2005 m. rugsėjo 7 d.

            Europos Parlamento vardu

            Pirmininkas

         J. BORRELL FONTELLES

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         C. CLARKE

      (1)  OL C 80, 2004 3 30, p. 10.

      (2)  2003 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento nuomonė (OL C 91 E, 2004 4 15, p. 491), 2005 m sausio 24 d. Tarybos bendroji pozicija (OL C 111 E, 2005 5 11, p. 28), 2005 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

      (3)  OL C 68, 1986 3 24, p. 35.

      (4)  OL L 42, 1970 2 23, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos direktyva 2004/78/EB (OL L 153, 2004 4 30, p. 103).

      (5)  OL L 220, 1977 8 29, p. 95. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.

      (6)  OL L 178, 1996 7 17, p. 15.

      (7)  OL L 42, 2002 2 13, p. 1.

      (8)  OL L 42, 2002 2 13, p. 1“;


title: 1999 m. gegužės 6 d. Komisijos direktyva 1999/40/EB derinanti su technikos pažanga Tarybos direktyvą 79/622/EEB dėl ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių konstrukcijų, apsaugančių nuo apvirtimo (statinis bandymas)Tekstas svarbus EEE.

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31999L0040

Oficialusis leidinys L 124 , 18/05/1999 p. 0011 - 0013

		Komisijos direktyva 1999/40/EB1999 m. gegužės 6 d.derinanti su technikos pažanga Tarybos direktyvą 79/622/EEB dėl ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių konstrukcijų, apsaugančių nuo apvirtimo (statinis bandymas)(tekstas svarbus EEE)EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1974 m. kovo 4 d. Tarybos direktyvą 74/150/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių ratinių žemės ūkio ar miškų ūkio traktorių tipo patvirtinimą, suderinimo [1] su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 97/54/EB [2], ypač į jos 11 straipsnį,atsižvelgdama į 1979 m. birželio 25 d. Tarybos direktyvą 79/622/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių konstrukcijomis, apsaugančiomis nuo apvirtimo (statinis bandymas), suderinimo [3] su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 88/413/EEB [4], ypač į jos 11 straipsnį,(1) kadangi, siekiant padidinti saugą, dabar būtina paaiškinti konstrukcijų, apsaugančių nuo apvirtimo, bandymų tvarką, atsižvelgiant į didelę naudojamos įrangos įvairovę;(2) kadangi tokių konstrukcijų bandymų tvarka turi būti suderinta su tvarka, apibrėžta Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (OECD) 4 kodekse dėl žemės ūkio traktorių apsaugos konstrukcijų oficialių bandymų (statiniai bandymai);(3) kadangi šioje direktyvoje numatytos priemonės atitinka Tarybos direktyvos 74/150/EEB 12 straipsniu įsteigto Derinimo su technine pažanga komiteto nuomonę,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisDirektyvos 79/622/EEB II ir III priedai iš dalies keičiami kaip nurodyta šios direktyvos priede.2 straipsnis1. Nuo 2000 m. liepos 1 d. nė viena valstybė narė neturi teisės:- atsisakyti tam tikram traktorių tipui suteikti EB tipo patvirtinimą, išduoti Tarybos direktyvos 74/150/EEB 10 straipsnio 1 dalies trečioje įtraukoje nurodytą dokumentą arba suteikti nacionalinį tipo patvirtinimą,- uždrausti pradėti eksploatuoti traktorius,jei tie traktoriai atitinka Direktyvos 79/622/EEB su pakeitimais, padarytais šia direktyva, reikalavimus.2. Nuo 2001 m. sausio 1 d. valstybės narės:- jokiam traktorių tipui nebeišduoda Tarybos direktyvos 74/150/EEB 10 straipsnio 1 dalies trečioje įtraukoje nurodyto dokumento, jei tas tipas neatitinka Direktyvos 79/622/EEB su pakeitimais, padarytais šia direktyva, reikalavimų,- gali atsisakyti suteikti nacionalinį tipo patvirtinimą bet kuriam traktorių tipui, jei jis neatitinka Direktyvos 79/622/EEB su pakeitimais, padarytais šia direktyva, reikalavimų.3 straipsnis1. Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję iki 2000 m. birželio 30 d., įgyvendina šia direktyvą. Jos nedelsdamos apie tai praneša Komisijai.Valstybės narės, tvirtindamos šias priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.2. Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių nacionalinės teisės nuostatų tekstus.4 straipsnisŠi direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.5 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1999 m. gegužės 6 d.Komisijos varduMartin BangemannKomisijos narys[1] OL L 84, 1974 3 28, p. 10.[2] OL L 277, 1997 10 10, p. 24.[3] OL L 179, 1979 7 17, p. 1.[4] OL L 200, 1988 7 26, p. 32.--------------------------------------------------PRIEDASDirektyvos 79/622/EEB II ir III priedai iš dalies keičiami taip:1) II priedo 1.2.4 punktas papildomas tokiu tekstu:"Bandant išimamos visos sudėtinės dalys, kurias vairuotojas pats galėtų išimti. Jei naudojant traktorių įmanoma laikyti duris ir langus atdarus arba juos išimti, bandant jie turi būti laikomi atdarais arba išimti, kad nepadidintų konstrukcijos, apsaugančios nuo apvirtimo, stiprumo. Jei toje padėtyje jie kelia pavojų vairuotojui, tai turi būti nurodyta bandymų ataskaitoje.";2) III priedas iš dalies keičiamas taip:a)1.3 punkto pirma pastraipa papildoma tokiu tekstu:"Jei traktorius yra su keičiamos padėties vairuotojo vieta, apkrova turi veikti viršutinį konstrukcijos, apsaugančios nuo apvirtimo, kraštą, per vidurį tarp dviejų sėdynės atskaitos taškų.";b) įrašomi tokie 2.2.11, 2.2.12 ir 2.2.13 punktai:"2.2.11. Jei traktorius yra su keičiamos padėties vairuotojo vieta, laisvasis tarpas turi būti dviejų laisvųjų tarpų, nustatytų dviem vairaračio ir sėdynės padėtims, derinys.2.2.12. Jei traktoriuje galima įrengti papildomų sėdynių, bandymai atliekami įvertinant bendrą laisvąjį tarpą apie visų galimų sėdynių atskaitos taškus. Konstrukcija, apsauganti nuo apvirtimo, turi nepatekti į bendrąjį laisvąjį tarpą aplink skirtingų sėdynių atskaitos taškus.2.2.13. Jei atlikus bandymus pasiūloma nauja papildoma sėdynė, skaičiavimais nustatoma, ar naujos sėdynės laisvasis tarpas visiškai patenka į anksčiau nustatytą laisvąjį tarpą. Jei taip nėra, reikia atlikti naują bandymą."--------------------------------------------------


title: 1992 m. gruodžio 17 d. Tarybos direktyva 92/114/EEB dėl prieš N kategorijos motorinių transporto priemonių galinę kabinos plokštę esančių išorinių iškyšų

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31992L0114

Oficialusis leidinys L 409 , 31/12/1992 p. 0017 - 0030 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 7 tomas 4 p. 0174  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 7 tomas 4 p. 0174

		Tarybos direktyva 92/114/EEB1992 m. gruodžio 17 d.dėl prieš N kategorijos motorinių transporto priemonių galinę kabinos plokštę esančių išorinių iškyšųEUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 100a straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą [1],bendradarbiaudama su Europos Parlamentu [2],atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [3],kadangi turėtų būti priimtos priemonės siekiant per laikotarpį, kuris baigiasi 1992 m. gruodžio 31 d., palaipsniui sukurti vidaus rinką; kadangi vidaus rinka — tai vidaus sienų neturinti erdvė, kurioje užtikrinamas laisvas prekių, asmenų, paslaugų ir kapitalo judėjimas;kadangi techniniai reikalavimai, kuriuos motorinės transporto priemonės privalo atitikti pagal nacionalinės teisės aktus, inter alia, yra susiję su išorinėmis krovininių transporto priemonių kabinų iškyšomis;kadangi šie reikalavimai kiekvienoje valstybėje narėje yra skirtingi; kadangi dėl to būtina, kad visos valstybės narės arba papildytų, arba vietoj jose galiojančių nuostatų priimtų vienodus reikalavimus ypač siekdamos kiekvienam transporto priemonės tipui taikyti EEB tipo patvirtinimo tvarką, kuri buvo svarstoma 1970 m. vasario 6 d. Tarybos direktyvoje 70/156/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių ir jų priekabų tipo patvirtinimą, suderinimo [4];kadangi siekiant pagerinti kelių eismo saugą, laikoma privaloma ir būtina, kad N kategorijos motorinių transporto priemonių kabinos būtų be aštrių išorinių iškyšų, ir dėl to sumažėtų rizika, jog ištikus avarijai, į išorinį transporto priemonės paviršių atsitrenkę asmenys būtų sužeisti arba jog tie sužeidimai būtų labai sunkūs;kadangi rekomenduojama laikytis techninių reikalavimų, kuriuos EEK (Jungtinių Tautų Europos ekonominė komisija) yra nustačiusi savo Reglamente Nr. 61 dėl krovininių transporto priemonių kabinų išorinėms iškyšoms taikomų vienodų nuostatų; kadangi tas EEK reglamentas yra pridėtas prie 1958 m. kovo 20 d. Susitarimo dėl motorinės transporto priemonės įrangos ir komponentų patvirtinimo ir patvirtinimo abipusio pripažinimo vienodų sąlygų priėmimo;PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisŠioje direktyvoje “transporto priemonė” — Direktyvos 70/156/EEB I priede apibrėžta bet kuri N kategorijos motorinė transporto priemonė su kėbulu arba be jo, turinti bent keturis ratus, suprojektuota ir sukonstruota naudoti kelyje, kurios maksimalus konstrukcinis greitis viršija 25 km/h.2 straipsnisJokia valstybė narė negali atsisakyti transporto priemonės tipui suteikti EEB tipo patvirtinimą arba nacionalinį tipo patvirtinimą arba atsisakyti ar uždrausti parduoti, registruoti, pradėti eksploatuoti arba naudoti transporto priemones dėl priežasčių, susijusių su prieš galinę tų transporto priemonių kabinos plokštę esančiomis išorinėmis iškyšomis, jeigu tos transporto priemonės atitinka I priede išdėstytus reikalavimus.3 straipsnisVisi pakeitimai, kurie priimami siekiant priedų reikalavimus būtinai būtų suderinti su technikos pažanga, priimami pagal Direktyvos 70/156/EEB 13 straipsnyje nustatytą tvarką.4 straipsnis1. Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję ne vėliau kaip iki 1993 m. birželio 1 d., įgyvendina šią direktyvą.Valstybės narės tas nuostatas taiko nuo 1993 m. spalio 1 d.Valstybės narės, tvirtindamos šias nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.2. Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.5 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1992 m. gruodžio 17 d.Tarybos varduPirmininkasR. Needham[1] OL C 230, 1991 9 4, p. 46.[2] OL C 67, 1992 3 16, p. 77 ir OL C 305, 1992 11 23.[3] OL C 49, 1992 2 24, p. 3.[4] OL L 42, 1970 2 23, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 87/403/EEB (OL L 220, 1987 8 8, p. 44).--------------------------------------------------I PRIEDAS1. TAIKYMO SRITISŠi direktyva taikoma išorinėms prieš N kategorijos motorinių transporto priemonių galinę kabinos plokštę esančioms iškyšoms; ji taikoma tik išoriniam paviršiui, kaip apibrėžta toliau, ir netaikoma išoriniams galinio vaizdo veidrodžiams, įskaitant jų atramas, arba pagalbiniams įtaisams, pavyzdžiui, antenoms ir bagažo lentynoms.2. APIBRĖŽIMAIŠioje direktyvoje:2.1. "Išorinis paviršius" — tai prieš 2.5 punkte apibrėžtą galinę kabinos plokštę, išskyrus pačią galinę kabinos plokštę, esanti sudedamoji transporto priemonės dalis, kuriai priskiriami, pavyzdžiui, priekiniai sparnai, priekiniai buferiai ir priekiniai ratai;2.2. "Transporto priemonės tipo patvirtinimas" — tai transporto priemonės tipo patvirtinimas, atsižvelgiant į išorines jos iškyšas;2.3. "Transporto priemonės tipas" — tai pagrindiniais atžvilgiais, pavyzdžiui, "išoriniu paviršiumi", nesiskiriančios motorinės transporto priemonės;2.4. "Kabina" — tai vairuotojui ir keleiviui skirta transporto priemonės kėbulo dalis įskaitant duris;2.5. "Galinė kabinos plokštė" - tai galinė išorinio keleiviui ir vairuotojui skirtos vietos paviršiaus dalis. Jeigu galinės kabinos plokštės padėties nustatyti neįmanoma, šioje direktyvoje turėtų būti laikoma, kad ta plokštė — tai prie vairuotojo vietos R taško 50 cm atstumu esanti vertikali skersinė plokštuma, kai sėdynė, jeigu ją galima reguliuoti, nustatyta galinėje gamintojo nustatytoje vairuotojo vietos padėtyje (žr. Direktyvos 77/649/EEB III priedą) [1]. Jeigu kabinoje įrengta daugiau kaip viena sėdynių eilė, apibrėžiant galinę kabinos plokštę, reikia atsižvelgti į galinę keleivio vietą, kai ji nustatyta galinėje iš transporto priemonės gamintojo nurodytųjų keleivio sėdynės padėčių. Tačiau jeigu techninės priežiūros tarnybos neprieštarauja, gamintojas gali prašyti, kad būtų taikomas kitas atstumas, jeigu galima įrodyti, jog 50 cm atstumas tam tikrai transporto priemonei netaikytinas;2.6. "Atskaitos plokštuma" — tai priekinių ratų centrą kertanti horizontali plokštuma arba 50 cm aukštyje virš žemės esanti horizontali plokštuma, iš šių plokštumų pasirenkant mažiausiai nuo žemės nutolusią plokštumą. Nustatant tą plokštumą,transporto priemonė turi būti pakrauta;2.7. "Grindų linija" — tai taip apibrėžta linija:Kai statusis neapibrėžto aukščio kūgis, kurio kraštinė su vertikale sudaro 15° kampą, išoriniu pakrautos transporto priemonės paviršiumi traukiamas taip, kad kūgis kėbulą liestų žemiausiame jo išorinio paviršiaus taške, grindų liniją sudaro geometrinė per lietimosi taškus nubrėžta linija. Nustatant grindų liniją, neatsižvelgiama į išmetimo vamzdžius arba ratus ar į prie apatinės kėbulo dalies pritvirtintus mechaninius eksploatavimo įrenginius, pavyzdžiui, kėliklio įrėmimo vietas, pakabos tvirtinimo detales ar sugedusiai transporto priemonei vilkti taikomus įtaisus. Laikoma, kad prie ratų arkų išorės esančiose erdvėse yra tariamas paviršius, kuris nekeisdamas savo padėties tęsiasi iki greta esančių išorinių paviršių. Apibrėžiant grindų liniją, atsižvelgiama į priekinius buferius. Pagal transporto priemonių tipą grindų linijos pėdsakas gali būti arba išorinis buferio kraštas, arba po buferiu esanti kėbulo plokštė. Jeigu tuo pačiu metu nustatomi du arba daugiau lietimosi taškų, apibrėžiant grindų liniją taikomas žemiausias lietimosi taškas;2.8. "Kreivės spindulys" — tai apskritimo lanko, kuris labiausiai atitinka tam tikro apvalaus komponento formą, spindulys;2.9. "Pakrauta transporto priemonė" — tai didžiausios techniškai leistinos masės kroviniu pakrauta transporto priemonė, kai jos ašims tenkanti masė atitinka gamintojo nurodytą masę.3. BENDRIEJI REIKALAVIMAI3.1. Šios direktyvos nuostatos netaikomos toms transporto priemonės "išorinio paviršiaus" dalims, kurios, kai transporto priemonė nepakrauta ir kai jos durys, langai, liukai ir t. t. uždaryti:3.1.1. arba nepatenka į zoną, kurios viršutinė riba — tai 2,00 m aukštyje virš žemės esanti horizontali plokštuma, o apatinė — arba 2.6 punkte apibrėžta atskaitos plokštuma, arba, atsižvelgiant į gamintojo pasirinkimą, 2.7 punkte apibrėžta grindų linija; arba3.1.2. atsiduria 3.1.1 punkte apibrėžtoje zonoje, tačiau kurių statinėmis sąlygomis negali sujungti 100 mm skersmens rutulys.3.1.3. Jeigu atskaitos plokštuma — tai apatinė zonos riba, taip pat atsižvelgiama į žemiau atskaitos plokštumos esančias transporto priemonės dalis, kurios atsiduria tarp dviejų vertikalių plokštumų, kai viena plokštuma liečia išorinį transporto priemonės paviršių, o kita plokštuma yra lygiagreti pirmajai ir 80 mm atstumu transporto priemonės vidaus pusės link nukreipta nuo taško, kuriame atskaitos plokštuma liečia transporto priemonės kėbulą.3.2. Iš transporto priemonės "išorinio paviršiaus" išorėn neturi kyšoti jokia pėsčiąjį, dviratininką arba motociklininką galinti kliudyti dalis.3.3. Iš transporto priemonės "išorinio paviršiaus" išorėn neturi kyšoti jokia dalis aštriu galu arba smailia briauna ar tokios formos, matmenų, kietumo iškyša arba nukreipta į tokią pusę iškyša, kad dėl tos dalies arba iškyšos, jeigu susidūrus transporto priemonėms žmogus atsitrenktų į tą išorinį paviršių, žmogui padidėtų rizika susižeisti arba jis būtų sunkiau sužalotas.3.4. Iš išorinio paviršiaus kyšančių dalių, kurių kietumas pagal Šorą, išmatuotas taikant A skalę, nėra didesnis kaip 60, kreivės spindulys gali būti mažesnis už toliau pateiktame 4 skirsnyje nustatytas vertes.4. KONKRETŪS REIKALAVIMAI4.1. Dekoratyviniai elementai, komerciniai simboliai, raidės ir komercinių žymenų skaičiai4.1.1. Dekoratyvinių elementų, komercinių simbolių, raidžių ir komercinių žymenų skaičių bet kuris kreivės spindulys neturi būti mažesnis kaip 2,5 mm. Tas reikalavimas netaikomas pirmiau minėtoms dalims, jeigu iš aplinkinio paviršiaus jos nėra išsikišusios daugiau kaip 5 mm; tačiau tuo atveju į išorę nukreiptos jų briaunos neturi būti aštrios.4.1.2. Kai dekoratyvinius elementus, komercinius simbolius, raides ir komercinius žymenų skaičius, kurie iš aplinkinio paviršiaus kyšo daugiau kaip 10 mm, vietas labiausiai išsikišusiame taške bet kuria kryptimi, esančia su jų pritvirtinimo paviršiumi beveik lygiagrečioje plokštumoje, veikia 10 daN jėga, pirmiau minėtos detalės turi pasislinkti atgal, atsikabinti arba išlinkti. 10 daN apkrovos jėga sukuriama plokščiagale ne didesnio kaip 50 mm skersmens tvokle. Jeigu to metodo taikyti neįmanoma, turi būti pasirinktas jam lygiavertis metodas. Kai dekoratyviniai elementai pastumiami atgal, jie atsikabina arba išlinksta, likusioji jų dalis neturi kyšoti daugiau kaip 10 mm ir būti be smailių arba aštrių kraštų.4.2. Priekinio žibinto skydeliai ir antbriauniai4.2.1. Priekiniai žibintai gali turėti išsikišusius skydelius ir antbriaunius, jeigu išorinio priekinio žibinto skaidraus paviršiaus atžvilgiu išmatuotos skydelių ir antbriaunių iškyšos neviršija 30 mm ir visas skydelių bei antbriaunių kreivės spindulys yra bent 2,5 mm.4.2.2. Ir parengti eksploatuoti, ir įtraukti įtraukiamieji priekiniai žibintai turi atitikti 4.2.1 punkto reikalavimus.4.2.3. 4.2.1 punkto nuostatos netaikomos transporto priemonės kėbule įtaisytiems priekiniams žibintams arba kai priekinį žibintą iš viršaus gaubia kėbulas, jeigu pastarasis atitinka 3.2 punkto reikalavimus.4.3. GrotelėsGrotelių dalių kreivės spindulys turi būti:- ne mažesnis kaip 2,5 mm, jeigu atstumas tarp gretimų dalių didesnis kaip 40 mm,- ne mažesnis kaip 1 mm, jeigu tas atstumas yra 25—40 mm,- ne mažesnis kaip 0,5 mm, jeigu tas atstumas mažesnis kaip 25 mm.4.4. Priekinio stiklo ir priekinio žibinto valytuvai4.4.1. Pirmiau minėti įtaisai turi būti tokie, kad valytuvų ašys turėtų apsauginį dangtelį, kurio kreivės spindulys būtų ne mažesnis kaip 2,5 mm, o ne didesniu kaip 6,5 mm atstumu nuo labiausiai išsikišusio taško pjūvio projekcijoje išmatuotas paviršiaus plotas neturi būti mažesnis kaip 150 mm2.4.4.2. Priekinio stiklo apliejiklio purkštuko ir priekinių žibintų valytuvų antgalių kreivės spindulys turi būti ne mažesnis kaip 2,5 mm. Nuo pritvirtinimo paviršiaus mažiau kaip 5 mm išsikišusių antgalių briaunos neturi būti aštrios ir turi būti nukreiptos į išorę.4.5. Apsauginiai įtaisai (buferiai)4.5.1. Priekinių apsauginių įtaisų galai turi būti užlenkti kėbulo išorinio paviršiaus link.4.5.2. Priekinių apsauginių įtaisų komponentai turi būti suprojektuoti taip, kad visų į išorę atsuktų standžių paviršių kreivės spindulys būtų ne mažesnis kaip 5 mm.4.5.3. Įranga, pavyzdžiui, vilkimo įtaisai ir gervės neturi išsikišti už buferio priekinio paviršiaus. Tačiau gervės gali išsikišti už buferio priekinio paviršiaus, jeigu nenaudojamos gervės uždengiamos tinkamu apsauginiu dangčiu, kurio kreivės spindulys ne mažesnis kaip 2,5 mm.4.5.4. 4.5.2 punkto reikalavimai netaikomi prie buferio pritvirtintoms arba į jį įterptoms buferio dalims, kurios išsikiša ne daugiau kaip 5 mm. Mažiau kaip 5 mm išsikišančių įtaisų briaunos turi būti neaštrios. Kituose šios direktyvos skirsniuose nurodytiems prie buferių pritvirtintiems įtaisams taikomi ypatingieji šios direktyvos reikalavimai.4.6. Rankenos, vyriai, durų atidarymo mygtukai, bagažo skyriai, variklio dangčiai, ventiliacijos angos, prieigos užsklandos ir turėklai4.6.1. Pirmiau paminėtos dalys neturi išsikišti daugiau kaip: jei tai yra durų atidarymo mygtukai - 30 mm, jei tai yra turėklai ir variklio dangčio fiksavimo spaustukai - 70 mm ir visais kitais atvejais ne daugiau kaip 50 mm. Visų tų dalių kreivės spindulys turi būti ne mažesnis kaip 2,5 mm.4.6.2. Jeigu rankenomis atidarant šonines duris tas rankenas reikia pasukti, jos turi atitikti vieną iš šių reikalavimų:4.6.2.1. jei tai yra pasukamai rankenai lygiagreti durų plokštuma, pasukamasis tų rankenų galas turi būti nukreiptas atgal. Tokių rankenų galas turi būti užlenktas durų plokštumos link ir įrengtas tarp apsauginių apvadų arba nišoje;4.6.2.2. kai nepasuktos rankenos, kurios į išorę sukamos bet kokia durų plokštumai nelygiagrečia kryptimi, jos turi būti apsaugotos apvadais arba įrengtos nišoje. Pasukamasis rankenos galas turi būti užlenktas atgal arba į apačią.Pastarosios sąlygos neatitinkančias rankenas galima taikyti, jeigu:- jos turi nepriklausomą grąžinamąjį mechanizmą,- jeigu grąžinamasis rankenų mechanizmas sugestų, pirmiau minėtos rankenos negali išsikišti daugiau kaip 15 mm,- kai rankenos nesugrąžintos į įprastą padėtį, rankenų kreivės spindulys turi būti ne mažesnis kaip 2,5 mm (tas reikalavimas netaikomas, jeigu į įprastą padėtį nesugrąžinta rankena, kai rankenos nuotolis iki įprastos jos padėties yra didžiausias, ji išsikišusi mažiau kaip 5 mm, tačiau tuo atveju į išorę nukreiptų dalių briaunų kampai turi būti nesmailūs),- ne didesniu kaip 6,5 mm atstumu nuo toliausiai išsikišusio tų rankenų taško išmatuotas galinio paviršiaus plotas neturi būti mažesnis kaip 150 mm2.4.7. PakojaPakojos ir laiptelių briaunos neturi būti aštrios.4.8. Oro srauto ir lietaus lašų šoniniai kreiptuvai bei langą nuo teršimo apsaugančios oro sklendėsBriaunų, kurias galima nukreipti į išorę, kreivės spindulys turi būti ne mažesnis kaip 1 mm.4.9. Metalo lakštų briaunosLeidžiama taikyti metalo briaunas, jeigu jos link kėbulo užlenktos taip, kad tos briaunos nesiliečia su 100 mm skersmens rutuliu, arba jos uždengtos apsaugine danga, kurios kreivės spindulys ne mažesnis kaip 2,5 mm.4.10. Rato veržlės, stebulės dangčiai ir apsauginiai įtaisai4.10.1. Ratų veržlėse, stebulės dangčiuose ir apsauginiuose įtaisuose neturi būti jokių iškyšų aštriomis briaunomis.4.10.2. Kai transporto priemonė važiuoja tiesia linija, jokia virš ratų sukimosi ašį kertančios horizontalios plokštumos esanti ratų, išskyrus padangas, dalis už virš rato esančio kėbulo plokštės krašto vertikalios projekcijos neturi išsikišti į horizontalią plokštumą. Tačiau, jei laikantis funkcinių reikalavimų galima užtikrinti, kad ratų veržles ir stebules dengiantys apsauginiai įtaisai gali išsikišti už virš rato esančio kėbulo plokštės krašto vertikalios projekcijos, jeigu išsikišusios dalies paviršiaus kreivės spindulys ne mažesnis kaip 5 mm ir jeigu už virš rato esančio kėbulo plokštės krašto vertikalios projekcijos išsikišanti iškyša jokiu būdu ne ilgesnė kaip 30 mm.4.10.3. 4.10.2 punkto reikalavimus atitinkantis apsauginis įtaisas (-ai) turi būti sumontuotas, jeigu varžtai arba veržlės išsikiša už išorinio padangos paviršiaus projekcijos (virš rato sukimosi ašį kertančios horizontalios plokštumos esanti padangos dalis).4.11. Kėliklio įrėmimo vieta ir išmetamasis vamzdis (-iai)4.11.1. Kėliklio įrėmimo vietos (jei yra) ir išmetamasis vamzdis arba vamzdžiai už vertikalios grindų linijos arba atskaitos plokštumos kirtimosi su išoriniu transporto priemonės paviršiumi projekcijos neturi išsikišti daugiau kaip 10 mm.4.11.2. Nepaisant pirmiau minėto reikalavimo, išmetamasis vamzdis gali išsikišti daugiau kaip 10 mm, jeigu vamzdžio kraštai gale yra apvalūs ir kreivės spindulys ne mažesnis kaip 2,5 mm.4.12. Iškyšos ir atstumai turi būti matuojami pagal III priedo reikalavimus.5. PARAIŠKA EEB TIPO PATVIRTINIMUI GAUTI5.1. Transporto priemonės gamintojas arba jo įgaliotasis atstovas turi pateikti paraišką transporto priemonės tipo EEB tipo patvirtinimui gauti išorinių iškyšų atžvilgiu.5.2. Prie paraiškos turi būti pridėti trys egzemplioriai toliau minimų dokumentų:5.2.1. transporto priemonės tipo ir išorinių prieš galinę kabinos plokštę esančių iškyšų, pateikiant III priede nurodytą informaciją, aprašas bei dokumentai, kuriuos būtina pateikti pagal Direktyvos 70/156/EEB 3 straipsnį;5.2.2. priekinių ir šoninių transporto priemonės dalių nuotraukos;5.2.3. tie išorinio paviršiaus su išorinėmis iškyšomis, R tašku, atskaitos plokštuma arba grindų linija erdviniai brėžiniai, kurie techninės tarnybos nuomone būtini siekiant įrodyti, kad atsižvelgiama į 3 ir 4 skirsnių nuostatas.5.3. Už tipo patvirtinimo bandymus atsakingai techninei tarnybai pareiškėjas turi pateikti:5.3.1. patvirtintino tipo reikalavimus atitinkančią pavyzdinę transporto priemonę ir jos dalį (-is), kuri laikoma būtina, kad būtų galima atlikti šioje direktyvoje nustatytus patikrinimus ir bandymus;5.3.2. tam tikras dalis ir naudotų medžiagų pavyzdžius, jeigu to reikalauja techninė tarnyba.6. EEB TIPO PATVIRTINIMASJeigu tipui patvirtinti pristatyta transporto priemonė atitinka 5 skirsnyje nurodytas nuostatas ir 3 bei 4 skirsnių reikalavimus, suteikiamas EEB tipo patvirtinimas ir išduodamas IV priede nurodytą pavyzdį atitinkantis sertifikatas.Jeigu gamintojas prašo, pagal techninius Direktyvos 74/483/EEB [2] reikalavimus tipo patvirtinimą galima suteikti kiekvienai N1 kategorijos transporto priemonei išorinių prieš galinę jos kabinos plokštumą esančių iškyšų atžvilgiu.7. EEB TIPO PATVIRTINIMO GALIOJIMO PRATĘSIMAS7.1. Apie kiekvieną transporto priemonės tipo arba išorinių prieš galinę jos kabinos plokštumą esančių iškyšų modifikavimą turi būti pranešta transporto priemonės tipą patvirtinusiam administravimo skyriui. Gavęs pranešimą, tas skyrius:7.1.1. sprendžia, ar eksploatacinės transporto priemonės charakteristikos dėl modifikavimo galėtų pastebimai pablogėti ir ar bet kokiu atveju ji atitiks reikalavimus; arba7.1.2. reikalauja, kad už bandymų atlikimą atsakinga techninė tarnyba pateiktų kitą bandymo ataskaitą.7.2. Patvirtinimo galiojimą pratęsianti kompetentinga institucija atsižvelgiant į IV priedą, turi nurodyti tipo patvirtinimo sertifikato galiojimo pratęsimo serijinį numerį.[1] OL L 267, 1977 10 19, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 90/630/EEB (OL L 341, 1990 12 6, p. 20).[2] OL L 266, 1974 10 2, p. 4.--------------------------------------------------II PRIEDASIŠKYŠŲ IR ATSTUMŲ MATAVIMAS1. PRIE IŠORINIO PAVIRŠIAUS PRITVIRTINTOS DALIES IŠKYŠOS MATAVIMO METODAS1.1. Prie iškiliosios plokštės paviršiaus pritvirtintos dalies iškyšą galima išmatuoti tiesiogiai arba pagal atitinkamą pritvirtintos dalies brėžinio pjūvį.1.2. Jeigu prie plokštės, išskyrus iškiliąją plokštę, pritvirtintos dalies iškyšos atžvilgiu galima taikyti paprastą matavimą, jos matmenys nustatomi pagal didžiausią atstumo tarp plokštės atskaitos linijos ir 100 mm skersmens rutulio centro pokytį, kai rutulys pastoviai judinamas išilgai tos dalies. Tokio metodo taikymo pavyzdys nurodytas 1 brėžinyje.1.3. Turėklų iškyša matuojama pagal turėklų tvirtinimo taškus kertančią plokštumą. Pavyzdys pateiktas 2 brėžinyje.2. PRIEKINIŲ ŽIBINTŲ APSAUGINIŲ SKYDELIŲ IR ANTBRIAUNIŲ IŠKYŠŲ MATAVIMO METODAS2.1. Išorinio priekinio žibinto paviršiaus iškyša matuojama horizontalia kryptimi nuo 100 mm skersmens rutulio lietimosi taško, kaip parodyta 3 brėžinyje.3. ATSTUMO TARP GROTELIŲ DALIŲ NUSTATYMO METODAS3.1. Atstumas tarp grotelių dalių - tai atstumas tarp rutulio lietimosi taškus kertančių dviejų plokštumų, kurios statmenos lietimosi taškus jungiančiai linijai. To metodo taikymo pavyzdys nurodytas 4 ir 5 brėžiniuose.+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------III PRIEDASINFORMACINIO DOKUMENTO PAVYZDYS (a)+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------IV PRIEDAS+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: 1974 m. birželio 25 d. Tarybos direktyva dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių užpakalinio vaizdo veidrodžius, suderinimo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31974L0346

Oficialusis leidinys L 191 , 15/07/1974 p. 0001 - 0004 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 13 tomas 4 p. 0030  specialusis leidimas graikų k.: skyrius 13 tomas 2 p. 0262  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 13 tomas 4 p. 0030  specialusis leidimas ispanų kalba: skyrius 13 tomas 4 p. 0003  specialusis leidimas portugalų kalba skyrius 13 tomas 4 p. 0003

		Tarybos direktyva1974 m. birželio 25 d.dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių užpakalinio vaizdo veidrodžius, suderinimo(74/346/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Ekonominės ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 100 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [1],atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [2],kadangi techniniai reikalavimai, kuriuos privalo atitikti traktoriai pagal nacionalinius įstatymus, siejasi, inter alia, su užpakalinio vaizdo veidrodžiais;kadangi šie reikalavimai pavienėse valstybėse narėse skiriasi; kadangi todėl būtina, kad visos valstybės narės nustatytų vienodus reikalavimus arba papildydamos jose galiojančias nuostatas, arba pakeisdamos jas naujomis, visų pirma siekiant sudaryti galimybę, kad EEB tipo patvirtinimo tvarka, apie kurią kalbama 1974 m. kovo 4 d. Tarybos direktyvoje 74/150/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių ratinių žemės ūkio ar miškų ūkio traktorių tipo patvirtinimą, suderinimo [3], galėtų būti taikoma kiekvienam traktoriaus tipui,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnis1. "Žemės ūkio ar miškų ūkio traktorius" – tai bet kokia ne mažiau kaip dviejų ašių motorinė ratinė arba vikšrinė transporto priemonė, kurios pagrindinė paskirtis yra teikti traukos jėgą ir kuri specialiai suprojektuota vilkti, stumti, vežti arba varyti žemės ūkyje ar miškų ūkyje naudojamus tam tikrus padargus, mašinas arba priekabas. Traktorius gali būti pritaikytas kroviniams ir keleiviams vežti.2. Ši direktyva taikoma tik šio straipsnio 1 dalyje apibrėžtiems dviejų ašių traktoriams su pneumatinėmis padangomis, kurių didžiausias projektinis greitis ne mažesnis kaip 6 km/h ir ne didesnis kaip 25 km/h.2 straipsnisJokia valstybė narė negali atsisakyti suteikti traktoriui EEB tipo patvirtinimą arba nacionalinį tipo patvirtinimą remdamasi priežastimis, susijusiomis su traktoriaus užpakalinio vaizdo veidrodžiais, jeigu šie veidrodžiai atitinka priede pateiktus reikalavimus.3 straipsnisJokia valstybė narė negali atsisakyti įregistruoti arba uždrausti parduoti, pradėti eksploatuoti arba naudoti traktorius remdamasi priežastimis, susijusiomis su traktoriaus užpakalinio vaizdo veidrodžiais, jeigu šie veidrodžiai atitinka priede pateiktus reikalavimus.4 straipsnisPakeitimai, būtini priedo reikalavimus derinant su technikos pažanga, priimami laikantis Tarybos direktyvos 74/150/EEB 13 straipsnyje nustatytos tvarkos.5 straipsnis1. Valstybės narės priima nuostatas, kurios, įsigaliojusios per aštuoniolika mėnesių nuo pranešimo apie šią direktyvą dienos, ją įgyvendina, ir apie tai nedelsdamos praneša Komisijai.2. Valstybės narės užtikrina, kad pagrindinių nacionalinės teisės nuostatų, kurias jos priima šios direktyvos taikymo srityje, tekstai būtų pateikti Komisijai.6 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Liuksemburge, 1974 m. birželio 25 d.Tarybos varduPirmininkasH. D. GENSCHER[1] OL 28, 1967 2 17, p. 462/67.[2] OL 42, 1967 3 7, p. 620/67.[3] OL L 84, 1974 3 28, p. 10.--------------------------------------------------PRIEDAS1. APIBRĖŽIMAI1.1. "Užpakalinio vaizdo veidrodis" – tai bet koks įtaisas, skirtas 2.5 punkte geometriškai apibrėžto apžvalgos lauko aiškiam užpakaliniam vaizdui, kurio, laikantis pagrįstų ribų, neužstoja traktoriaus konstrukcijos dalys arba jo keleiviai, parodyti.1.2. "Vidinis užpakalinio vaizdo veidrodis" – tai 1.1 punkte apibrėžtas įtaisas, sumontuotas traktoriaus kabinos arba rėmo viduje.1.3. "Išorinis užpakalinio vaizdo veidrodis" – tai 1.1 punkte apibrėžtas įtaisas, sumontuotas bet kurioje traktoriaus išorinio paviršiaus dalyje.1.4. "Užpakalinio vaizdo veidrodžio klasė" – tai visi užpakalinio vaizdo veidrodžiai, kuriems būdinga viena ar keletas bendrų charakteristikų arba funkcijų. Vidiniai užpakalinio vaizdo veidrodžiai priskiriami I, o išoriniai užpakalinio vaizdo veidrodžiai – II klasei.2. VEIDRODŽIŲ MONTAVIMO REIKALAVIMAI2.1. Bendrieji dalykai2.1.1. I ir II klasės užpakalinio vaizdo veidrodžius galima pritaisyti tik traktoriams, kurie turi EEB tipo patvirtinimo ženklą, nustatytą 1971 m. kovo 1 d. Tarybos direktyvoje 71/127/EEB [1] dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių kelių transporto priemonių užpakalinio vaizdo veidrodžius, suderinimo su pakeitimais, padarytais Stojimo akte [2].2.1.2. Užpakalinio vaizdo veidrodžiai turi būti pritaisyti taip, kad normaliomis vairavimo sąlygomis jie būtų nepaslankūs.2.2. Veidrodžių skaičiusVisiems traktoriams pritaisomas bent vienas išorinis užpakalinio vaizdo veidrodis kairėje traktoriaus pusėje tose valstybėse narėse, kuriose eismas vyksta dešine kelio puse, ir dešinėje traktoriaus pusėje tose valstybėse narėse, kuriose eismas vyksta kaire kelio puse.2.3. Vieta2.3.1. Išorinį užpakalinio vaizdo veidrodį privalu pritaisyti tokioje vietoje, kad vairuotojas, įprastu būdu sėdėdamas vairuotojo sėdynėje, aiškiai matytų 2.5 punkte apibrėžtą kelio dalį.2.3.2. Išorinis užpakalinio vaizdo veidrodis turi būti matomas per priekinio stiklo dalį, kurią nuvalo šio stiklo valytuvas, arba per šoninius langus, jeigu tokie įrengti traktoriuje.2.3.3. Užpakalinio vaizdo veidrodis už traktoriaus arba autotraukinio kėbulo konstrukcijos neturi kyšoti bent kiek daugiau negu būtina norint užtikrinti, kad būtų matomas 2.5 punkte nustatytas apžvalgos laukas.2.3.4. Jeigu pakrovus traktorių užpakalinio vaizdo veidrodžio apatinis kraštas atsiduria arčiau kaip per 2 m nuo žemės, toks užpakalinio vaizdo veidrodis neturi išsikišti daugiau negu 0,20 m už traktoriaus arba autotraukinio viso pločio, išmatuoto be užpakalinio vaizdo veidrodžių.2.3.5. Jeigu laikomasi 2.3.3 ir 2.3.4 punktų reikalavimų, užpakalinio vaizdo veidrodžiai gali kyšoti už didžiausio leistino traktoriaus pločio.2.4. Reguliavimas2.4.1. Kai vairuotojas sėdi jam skirtoje vietoje, jis privalo turėti galimybę reguliuoti bet kokį užpakalinio vaizdo veidrodį.2.4.2. Vairuotojas privalo turėti galimybę išorinį užpakalinio vaizdo veidrodį reguliuoti iš traktoriaus. Tačiau veidrodis jam skirtoje vietoje gali būti pritaisomas iš išorės.2.4.3. 2.4.2 punkte išdėstyti reikalavimai negalioja išoriniams užpakalinio vaizdo veidrodžiams, kurie, kai jie atsiduria kitoje padėtyje, į pradinę padėtį sugrąžinami automatiškai arba kurie gali būti pastatomi į pradinę savo padėtį nenaudojant įrankių.2.5. Apžvalgos laukas2.5.1. Valstybės narės, kuriose eismas vyksta dešine kelio puseKairėje traktoriaus pusėje pritaisyto išorinio užpakalinio vaizdo veidrodžio apžvalgos laukas privalo būti toks, kad vairuotojas pro jį galėtų matyti bent jau tą lygią kelio dalį iki horizonto, kuri yra į kairę nuo plokštumos, lygiagrečios vertikaliai išilginei vidurinei plokštumai ir kuri kerta labiausiai į kairę nutolusį bendro traktoriaus arba autotraukinio pločio tašką.2.5.2. Valstybės narės, kuriose eismas vyksta kaire kelio puseDešinėje traktoriaus pusėje pritaisyto išorinio užpakalinio vaizdo veidrodžio apžvalgos laukas privalo būti toks, kad vairuotojas pro jį galėtų matyti lygią kelio dalį iki horizonto, kuri yra į dešinę nuo plokštumos, lygiagrečios vertikaliai išilginei vidurinei plokštumai ir kuri kerta labiausiai į dešinę nutolusį bendro traktoriaus arba autotraukinio pločio tašką.[1] OL L 68, 1971 3 22, p. 1.[2] OL L 73, 1972 3 27, p. 14.--------------------------------------------------