title: 1989 m. lapkričio 30 d. Tarybos Direktyva dėl būtiniausių darbovietei taikomų saugos ir sveikatos reikalavimų (pirmoji atskira Direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje)

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31989L0654

Oficialusis leidinys L 393 , 30/12/1989 p. 0001 - 0012 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 5 tomas 4 p. 0170  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 5 tomas 4 p. 0170

		Tarybos Direktyva1989 m. lapkričio 30 d.dėl būtiniausių darbovietei taikomų saugos ir sveikatos reikalavimų (pirmoji atskira Direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje)(89/654/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 118a straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą [1], pateiktą pasitarus su Darbuotojų saugos, higienos ir sveikatos patariamuoju komitetu,bendradarbiaudama su Europos Parlamentu [2],atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [3],kadangi Sutarties 118a straipsnyje numatyta, kad Taryba direktyvomis nustato būtiniausius reikalavimus, skatinančius sąlygų, pirmiausia darbo aplinkos, gerinimą, kad būtų užtikrinta geresnė darbuotojų sauga ir sveikatos apsauga;kadangi pagal minėtą Sutarties straipsnį šiomis direktyvomis turi būti vengiama nustatyti tokius administracinius, finansinius ar teisinius apribojimus, kurie trukdytų mažųjų ir vidutinių įmonių steigimą bei plėtrą;kadangi Komisijos pranešime apie jos programą dėl darbuotojų saugos, higienos ir sveikatos [4] numatyta priimti direktyvą, skirtą darbuotojų saugai ir sveikatai darbovietėje užtikrinti;kadangi 1987 m. gruodžio 21 d. Tarybos rezoliucijoje dėl darbuotojų saugos, higienos ir sveikatos [5] atkreipiamas dėmesys į Komisijos ketinimą artimiausiu metu pateikti Tarybai būtiniausius darbo vietos sutvarkymo reikalavimus;kadangi tam, kad būtų užtikrinta darbuotojų sauga ir sveikata, būtina laikytis būtiniausių reikalavimų, garantuojančių geresnę saugą ir sveikatą darbovietėje;kadangi ši direktyva yra atskira direktyva, kaip numatyta 1989 m. birželio 12 d. Tarybos direktyvos 89/391/EEB dėl priemonių darbuotojų saugai ir sveikatos apsaugai darbe gerinti nustatymo [6] 16 straipsnio 1 dalyje; kadangi dėl to visos joje išdėstytos nuostatos taikomos darbovietei, nepažeidžiant šioje direktyvoje nustatytų griežtesnių ir (arba) specialių nuostatų;kadangi ši direktyva padeda praktiškai formuoti vidaus rinkos socialinę dimensiją;kadangi pagal Sprendimą 74/325/EEB [7] su paskutiniais pakeitimais, padarytais 1985 m. Stojimo aktu, Komisija tariasi su Darbuotojų saugos, higienos ir sveikatos patariamuoju komitetu, rengdama šios srities pasiūlymus,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:I SKIRSNISBENDROSIOS NUOSTATOS1 straipsnisObjektas1. Ši direktyva, kuri yra pirmoji atskira direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje, nustato būtiniausius 2 straipsnyje apibrėžtai darbovietei taikomus saugos ir sveikatos reikalavimus.2. Ši direktyva netaikoma:a) transporto priemonėms, naudojamoms už įmonės ir (arba) įstaigos ribų, bei darbovietėms, įrengtoms transporto priemonėje;b) laikinoms ar kilnojamoms darbo aikštelėms;c) gavybos pramonei;d) žvejybos laivams;e) laukams, miškams ar kitai žemei, kuri sudaro žemės ar miškų ūkio įmonės dalį, bet yra ne prie įmonės pastatų.3. Direktyvos 89/391/EEB nuostatos taikomos visai šio straipsnio 1 dalyje nurodytai sričiai, nepažeidžiant šioje direktyvoje nustatytų griežtesnių ir (arba) specialių nuostatų.2 straipsnisApibrėžimasŠioje direktyvoje "darbovietė" — tai įmonės ir (arba) įstaigos patalpose esanti vieta, skirta darbo vietoms įrengti, taip pat bet kuri kita įmonės ir (arba) įstaigos teritorijoje esanti vieta, kurioje darbuotojas gali būti darbo metu.II SKIRSNISDARBDAVIO PAREIGOS3 straipsnisPirmą kartą naudojamos darbovietėsDarbovietės, pradėtos naudoti po 1992 m. gruodžio 31 d., turi atitikti būtiniausius saugos ir sveikatos reikalavimus, išdėstytus I priede.4 straipsnisJau naudojamos darbovietėsDarbovietės, pradėtos naudoti iki 1993 m. sausio 1 d., turi atitikti būtiniausius saugos ir sveikatos reikalavimus, išdėstytus II priede, ne vėliau kaip praėjus trejiems metams nuo šios datos.Tačiau darbovietės Portugalijos Respublikoje, pradėtos naudoti iki 1993 m. sausio 1 d., turi atitikti būtiniausius saugos ir sveikatos reikalavimus, nurodytus II priede, ne vėliau kaip praėjus ketveriems metams nuo šios datos.5 straipsnisDarboviečių pertvarkymasKai darbovietės yra pakeičiamos, išplečiamos ir (arba) pertvarkomos po 1992 m. gruodžio 31 d., darbdavys imasi visų reikalingų priemonių, kad tokie pakeitimai, išplėtimai ir (arba) pertvarkymai atitiktų taikytinus būtiniausius reikalavimus, išdėstytus I priede.6 straipsnisBendrieji reikalavimaiDarbdavys, siekdamas užtikrinti darbuotojų saugą ir sveikatą, pasirūpina, kad:- judėjimo keliai, vedantys atsarginių išėjimų link, ir patys išėjimai visuomet būtų laisvi,- darbovietė, įrenginiai ir įtaisai, ypač tie, kurie nurodyti I ir II prieduose, būtų techniškai prižiūrimi, o bet kurie nustatyti trūkumai, galintys pakenkti darbuotojų saugai ir sveikatai, būtų ištaisomi kuo greičiau,- darbovietė, įrenginiai ir įtaisai, ypač tie, kurie nurodyti I priedo 6 punkte ir II priedo 6 punkte, būtų reguliariai valomi atsižvelgiant į higienos reikalavimus,- saugos įrenginiai ir įtaisai, skirti užkirsti kelią pavojams bei jiems pašalinti, ypač tie, kurie nurodyti I ir II prieduose, būtų reguliariai prižiūrimi ir tikrinami.7 straipsnisDarbuotojų informavimasNepažeidžiant Direktyvos 89/391/EEB 10 straipsnio, darbuotojai ir (arba) jų atstovai turi būti informuojami apie visas priemones, kurių reikia imtis dėl saugos ir sveikatos darbovietėje.8 straipsnisDarbuotojų konsultavimas ir dalyvavimasDarbuotojų ir (arba) jų atstovų konsultavimą ir dalyvavimą sprendžiant šioje direktyvoje bei jos prieduose išdėstytus klausimus reglamentuoja Direktyvos 89/391/EEB 11 straipsnio nuostatos.III SKIRSNISĮVAIRIOS NUOSTATOS9 straipsnisPriedų pakeitimaiPriedų techninio pobūdžio pakeitimai, padaryti dėl to, kad:- buvo priimtos direktyvos, skirtos darbovietes sudarančių dalių projektavimui, gaminimui ir įrengimui techniškai suderinti ir standartizuoti, ir (arba)- buvo pasiekta techninės pažangos, padaryta pakeitimų tarptautinėse taisyklėse bei specifikacijose ir sukaupta žinių apie darbovietes,priimami pagal Direktyvos 89/391/EEB 17 straipsnyje nustatytą procedūrą10 straipsnisBaigiamosios nuostatos1. Valstybės narės įstatymais ir kitais teisės aktais įtvirtina nuostatas, būtinas, kad šios direktyvos būtų pradėta laikytis ne vėliau kaip nuo 1992 m. gruodžio 31 d. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.Tačiau Graikijos Respublikai taikoma 1994 m. gruodžio 31 d. data.2. Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų ar priimamų nacionalinių teisės aktų nuostatų tekstus.3. Valstybės narės kas penkeri metai teikia Komisijai ataskaitą apie šios direktyvos nuostatų praktinį įgyvendinimą, nurodydamos darbdavių ir darbuotojų požiūrius.Komisija apie tai praneša Europos Parlamentui, Tarybai, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Darbuotojų saugos, higienos ir sveikatos patariamajam komitetui.4. Komisija reguliariai teikia Europos Parlamentui, Tarybai bei Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ataskaitą apie šios direktyvos įgyvendinimą, atsižvelgdama į šio straipsnio 1–3 dalis.11 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1989 m. lapkričio 30 d.Tarybos varduPirmininkasJ. P. Soisson[1] OL C 141, 1988 5 30, p. 6,OL C 115, 1989 5 8, p. 34 irOL C 284, 1989 11 10, p. 8.[2] OL C 326, 1988 12 19, p. 123 irOL C 256, 1988 10 9, p. 51.[3] OL C 175, 1988 7 4, p. 28.[4] OL C 28, 1988 2 3, p. 3.[5] OL C 28, 1988 2 3, p. 1.[6] OL L 183, 1989 6 29, p. 1.[7] OL L 185, 185, 1974 7 9, p. 15.--------------------------------------------------I PRIEDASBŪTINIAUSI PIRMĄ KARTĄ NAUDOJAMOMS DARBOVIETĖMS TAIKOMI SAUGOS IR SVEIKATOS REIKALAVIMAI, KAIP NURODYTA DIREKTYVOS 3 STRAIPSNYJE1. Įvadinė pastabaŠiame priede išdėstyti reikalavimai taikomi, kai tai būtina dėl darbovietės, veiklos, aplinkybių ar pavojaus ypatumų.2. Stabilumas ir tvirtumasPastatai, kuriuose įrengtos darbovietės, turi būti jų paskirtį atitinkančios konstrukcijos ir tvirtumo.3. Elektros instaliacijaElektros instaliacija turi būti suprojektuota ir įrengta taip, kad nesukeltų gaisro ar sprogimo; asmenys turi būti tinkamai apsaugoti nuo nelaimingų atsitikimų pavojaus dėl tiesioginio ar netiesioginio sąlyčio su elektros instaliacija.Projektuojant ir įrengiant elektros instaliaciją, parenkant medžiagas bei apsaugos priemones, turi būti atsižvelgta į elektros įtampą, aplinkos sąlygas bei asmenų, galinčių prieiti prie instaliacijos, kompetenciją.4. Evakuacijos keliai ir atsarginiai išėjimai4.1. Evakuacijos keliai ir atsarginiai išėjimai turi būti laisvi, jais turi būti galima kuo greičiau išeiti į atvirą orą arba į saugią vietą.4.2. Kilus pavojui, darbuotojams turi būti sudarytos sąlygos greitai ir kaip galima saugiau evakuotis iš visų darbo vietų.4.3. Evakuacijos kelių ir atsarginių išėjimų skaičius, išdėstymas ir matmenys priklauso nuo darboviečių paskirties, matmenų, įrenginių ir didžiausio jose galinčių dirbti asmenų skaičiaus.4.4. Atsarginių išėjimų durys turi būti atidaromos į išorę.Jeigu išėjimas yra specialiai numatytas kaip atsarginis, durys negali būti stumdomosios arba sukamosios.Atsarginių išėjimų durys negali būti užrakintos arba užsklęstos taip, kad jų negalėtų lengvai ir tiesiogiai atidaryti bet kuris asmuo, norintis jomis pasinaudoti įvykus avarijai.4.5. Konkretūs evakuacijos keliai ir atsarginiai išėjimai turi būti paženklinti pagal nacionalines taisykles, perkeliančias Direktyvą 77/576/EEB [1] į nacionalinę teisę.Tokie ženklai turi būti patvarūs ir išdėstyti reikiamose vietose.4.6. Atsarginių išėjimų durų neleidžiama užrakinti.Evakuacijos keliai ir atsarginiai išėjimai, taip pat judėjimo keliai ir durys, per kuriuos yra patenkama į evakuacijos kelius ir atsarginius išėjimus, turi nekliudyti judėjimui, kad jais būtų galima netrukdomai pasinaudoti bet kuriuo metu.4.7. Evakuacijos keliuose ir atsarginiuose išėjimuose, kuriuos reikia apšviesti, apšvietimo gedimo atvejui būtina įrengti reikiamo intensyvumo avarinį apšvietimą.5. Gaisro aptikimas ir gesinimas5.1. Priklausomai nuo pastatų matmenų ir paskirties, nuo juose esančių įrenginių, nuo juose laikomų medžiagų fizinių ir cheminių savybių bei nuo didžiausio juose galinčių būti asmenų skaičiaus, darbovietėse turi būti įrengti tinkami gaisro gesinimo įrenginiai ir, jei būtina, gaisriniai detektoriai bei gaisrinės signalizacijos sistemos.5.2. Neautomatinius gaisro gesinimo įrenginius turi būti lengva pasiekti ir paprasta naudoti.Gaisro gesinimo įrenginiai turi būti paženklinti pagal nacionalines taisykles, perkeliančias Direktyvą 77/576/EEB į nacionalinę teisę.Tokie ženklai turi būti patvarūs ir išdėstyti reikiamose vietose.6. Uždarų patalpų darboviečių vėdinimas6.1. Būtina pasirūpinti, kad uždarų patalpų darbovietėse, atsižvelgiant į naudojamus darbo metodus ir darbuotojų fizinį krūvį, būtų pakankamai grynas oras.Jei įrengta dirbtinio vėdinimo sistema, ji turi būti prižiūrima taip, kad veiktų.Vėdinimo įrangos kontrolės sistema turi pranešti apie bet kokį gedimą, jei tai svarbu darbuotojų sveikatai.6.2. Jei naudojami oro kondicionieriai arba mechaninio vėdinimo įrenginiai, jie turi veikti taip, kad darbuotojams netrukdytų skersvėjai.Bet kokios darbo aplinkos orą teršiančios nuosėdos ar nešvarumai, galintys tiesiogiai kenkti darbuotojų sveikatai, turi būti nedelsiant šalinami.7. Patalpos temperatūra7.1. Darbo metu temperatūra patalpose, kuriose įrengtos darbo vietos, atsižvelgiant į darbo metodus ir darbuotojų fizinį krūvį, turi būti tinkama žmonėms.7.2. Temperatūra poilsio, budėtojų, sanitarinėse patalpose, valgyklose ir pirmosios medicinos pagalbos patalpose turi atitikti konkrečią šių patalpų paskirtį.7.3. Atsižvelgiant į darbo bei darbovietės pobūdį, langai, stoglangiai ir stiklo sienos turi suteikti galimybę apsaugoti darbovietę nuo per gausaus saulės spinduliavimo.8. Natūralus ir dirbtinis patalpų apšvietimas8.1. Į darbovietes turi patekti kuo daugiau dienos šviesos; taip pat jose įrengiamas dirbtinis apšvietimas, kad šviesos pakaktų darbuotojų saugai ir sveikatos apsaugai užtikrinti.8.2. Apšvietimo įrenginiai patalpose, kuriose įrengtos darbo vietos, ir praėjimo keliuose turi būti įrengti taip, kad dėl įrengto apšvietimo darbuotojams negrėstų nelaimingi atsitikimai.8.3. Darbovietėse, kur sugedus dirbtiniam apšvietimui darbuotojams grėstų ypač didelis pavojus, būtina įrengti reikiamo intensyvumo avarinį apšvietimą.9. Patalpų grindys, sienos, lubos ir stogai9.1. Patalpų grindys turi būti be pavojingų išgaubų, duobių ar nuolydžių, jos turi būti tvirtos, stabilios ir neslidžios.Atsižvelgiant į atliekamos veiklos tipą ir į darbuotojų fizinį krūvį, darbo vietose turi būti užtikrinta tinkama šilumos izoliacija.9.2. Patalpų grindų, sienų ir lubų paviršius turi būti toks, kad jį būtų galima valyti ar atnaujinti pagal higienos normų reikalavimus.9.3. Permatomos arba šviesą praleidžiančios sienos, ypač ištisinio stiklo pertvaros, esančios patalpose arba netoli darbo vietų bei judėjimo kelių, turi būti aiškiai paženklintos. Jos turi būti pagamintos iš saugios medžiagos arba atitvertos nuo tokių vietų ir judėjimo kelių taip, kad darbuotojai negalėtų prieiti prie jų arba susižeisti joms sudužus.9.4. Patekti ant stogų, dengtų nepakankamai atspariomis apkrovai medžiagomis, leidžiama tik tada, kai aprūpinama įrenginiais, leidžiančiais saugiai atlikti darbus.10. Langai ir stoglangiai10.1. Langai, stoglangiai ir vėdinimo įrenginiai, kuriuos galima atidaryti, uždaryti, reguliuoti bei fiksuoti, turi būti įrengti taip, kad darbuotojai galėtų jais naudotis saugiai. Atverti langai ir stoglangiai neturi kelti pavojaus darbuotojams.10.2. Languose ir stoglangiuose turi būti suprojektuoti įrenginiai arba įstatomi įtaisai, kurie leistų išvalyti juos nekeliant pavojaus dirbantiems arba pastate ar prie pastato esantiems darbuotojams.11. Durys ir vartai11.1. Durų ir vartų išdėstymas, kiekis, matmenys, taip pat jiems gaminti naudotos medžiagos turi atitikti patalpų paskirtį ir jose atliekamų darbų pobūdį.11.2. Permatomos durys turi būti tinkamai paženklintos aiškiai matomame lygyje.11.3. Į abi puses varstomosios durys ir vartai turi būti permatomi arba turėti permatomas įsprūdas.11.4. Jeigu durų ar vartų permatomas ar peršviečiamas paviršius pagamintas iš nesaugios medžiagos ir jeigu esama pavojaus darbuotojams susižeisti, tokioms durims ar vartams dūžtant, toks paviršius turi būti apsaugotas nuo subyrėjimo.11.5. Stumdomosiose duryse turi būti įrengtas saugos įtaisas, kad jos neišslystų iš rėmų ir nenukristų.11.6. Į viršų atsidarančiose duryse ir vartuose turi būti įrengtas apsaugos mechanizmas, kad jie netikėtai nenusileistų.11.7. Evakuacinio išėjimo durys turi būti reikiamai paženklintos.Jas turi būti galima bet kuriuo metu atidaryti iš vidaus be specialių pagalbinių priemonių.Kol darbovietėse yra darbuotojų, durys turi būti lengvai atidaromos.11.8. Šalia skirtų transporto eismui vartų turi būti įrengtos durys pėstiesiems, išskyrus atvejus, kai pėstiesiems saugu eiti pro pačius vartus; tokios durys turi būti ryškiai paženklintos, jų neleidžiama užstatyti daiktais.11.9. Mechaninės durys ir vartai turi varstytis taip, kad darbuotojams negrėstų nelaimingi atsitikimai.Juose turi būti įrengti lengvai atpažįstami ir pasiekiami avarinio išjungimo įtaisai, o jeigu dingus elektros energijai jie neatsidaro automatiškai, juos turi būti įmanoma atidaryti rankomis.12. Judėjimo keliai — pavojingosios zonos12.1. Judėjimo keliai, taip pat laiptai, pritvirtintos kopėčios, krovimo aikštelės ir rampos turi būti tokiose vietose ir tokių matmenų, kad pėstieji bei transporto priemonės galėtų lengvai ir saugiai judėti reikiama kryptimi ir nekeltų pavojaus darbuotojams, dirbantiems šalia tokių judėjimo kelių.12.2. Pėsčiųjų eismui ir (arba) krovinių vežimui naudojami keliai turi būti tokių matmenų, kurie atitiktų galimų naudotojų skaičių ir įmonės veiklos rūšį.Jei keliais važinėja transporto priemonės, pėstiesiems turi būti įrengti takeliai saugiu atstumu nuo jų.12.3. Transporto priemonių judėjimo keliai turi būti nutiesti pakankamai saugiu atstumu nuo durų, vartų, pėsčiųjų perėjų, koridorių bei laiptų.12.4. Judėjimo keliai turi būti ryškiai paženklinti, jei dėl patalpų paskirties ir juose esančių įrenginių tai būtina darbuotojams apsaugoti.12.5. Kai darbovietėse yra su darbu susijusių nesaugių zonų, kur esama pavojaus darbuotojui ar objektui nukristi, tokiose vietose turi būti numatytos priemonės, kad į tas zonas nepatektų pašalinių asmenų.Būtina imtis reikiamų priemonių darbuotojams, turintiems teisę įeiti į pavojingas zonas, apsaugoti.Pavojingos zonos turi būti aiškiai paženklintos.13. Specialiosios priemonės eskalatoriams ir judamiesiems takeliamsEskalatoriai ir judamieji takeliai turi veikti saugiai.Juose turi būti įrengti visi reikalingi saugos įtaisai.Juose turi būti įrengti lengvai atpažįstami ir pasiekiami avariniai išjungimo įtaisai.14. Krovimo aikštelės ir rampos14.1. Krovimo aikštelės ir rampos turi būti tinkamos pagal transportuojamų krovinių matmenis.14.2. Krovimo aikštelėse turi būti įrengtas bent vienas išėjimas.Didesnio, negu nustatytas, ilgio aikštelėse turi būti įrengta po vieną išėjimą abiejuose galuose, jeigu tai techniškai įmanoma.14.3. Krovimo rampos turi būti saugios, kad darbuotojams negrėstų pavojus nuo jų nukristi.15. Patalpų matmenys ir erdvė jose — judėjimo laisvė darbo vietose15.1. Darbo patalpos turi būti pakankamo ploto, aukščio ir erdvios, kad dirbant nekiltų pavojaus darbuotojų saugai, sveikatai ar savijautai.15.2. Laisvo ploto, skirto darbuotojui darbo vietoje, matmenys turi būti apskaičiuoti taip, kad darbuotojui pakaktų laisvės judėti atliekant savo darbą.Jeigu dėl specifinių priežasčių toje darbo vietoje tai yra neįmanoma, darbuotojui turi būti suteikta pakankamai laisvės pajudėti netoli jo darbo vietos.16. Poilsio patalpos16.1. Darbuotojams būtina įrengti lengvai prieinamas poilsio patalpas, jeigu to reikia darbuotojų saugai ir sveikatos apsaugai, ypač dėl atliekamo darbo pobūdžio, arba jeigu darbuotojų skaičius viršija nustatytą normą.Ši nuostata netaikoma, kai darbuotojai dirba administracinėse ar panašiose patalpose, kur yra lygiavertės sąlygos pailsėti per pertraukas.16.2. Poilsiui skirtos patalpos turi būti pakankamo dydžio, pagal darbuotojų skaičių jose turi būti pakankamai stalų ir sėdimų vietų su atlošais.16.3. Poilsio patalpose būtina taikyti reikiamas priemones, kad nerūkantieji būtų apsaugoti nuo nemalonių tabako dūmų.16.4. Kai darbas yra reguliariai ir dažnai pertraukiamas, bet poilsio patalpos neįrengtos, būtina skirti kitas patalpas, kuriose darbuotojai galėtų pabūti darbo pertraukų metų, jeigu to reikia darbuotojų saugai ir sveikatos apsaugai.Būtina taikyti tinkamas priemones, kad nerūkantieji būtų apsaugoti nuo nemalonių tabako dūmų.17. Nėščios moterys ir maitinančios motinosNėščioms moterims ir maitinančioms motinoms turi būti sudarytos reikiamos sąlygos pailsėti atsigulus.18. Sanitariniai įrenginiai18.1. Persirengimo kambariai ir spintelės18.1.1. Darbuotojams būtina įrengti tinkamus persirengimo kambarius, jeigu darbo metu jie turi dėvėti specialius darbo drabužius arba dėl sveikatos ir etikos negali persirengti kitoje patalpoje.Persirengimo kambariai turi būti lengvai prieinami ir pakankamai erdvūs, juose turi būti įrengtos sėdimosios vietos.18.1.2. Persirengimo kambariai turi būti pakankamai erdvūs, su kiekvienam darbuotojui skirta patikimai užrakinama drabužių spintele, kurioje darbo metu jis galėtų laikyti savo drabužius.Darbo drabužių spintelės turi būti įrengtos atskirai nuo kasdieninių drabužių spintelių, jeigu to reikia dėl darbo pobūdžio (pvz.: darbas su pavojingomis medžiagomis, drėgmėje ar su nešvarumais).18.1.3. Vyrams ir moterims būtina numatyti atskirus persirengimo kambarius arba sudaryti galimybę tuo pačiu persirengimo kambariu naudotis atskirai.18.1.4. Kai pagal 18.1.1 punktą persirengimo kambariai nėra būtini, kiekvienam darbuotojui turi būti numatyta vieta drabužiams laikyti.18.2. Dušai ir praustuvai18.2.1. Darbuotojams turi būti įrengti tinkami dušai, jeigu to reikia dėl darbo pobūdžio ar higienos poreikių.Vyrams ir moterims turi būti įrengti atskiri dušų kambariai arba sudarytos galimybės tais pačiais dušų kambariais naudotis atskirai.18.2.2. Dušų kambariai turi būti pakankamai erdvūs, kad kiekvienas darbuotojas galėtų be kliūčių praustis pagal higienos reikalavimus.Dušuose turi būti karštas ir šaltas tekantis vanduo.18.2.3. Kai pagal 18.2.1 punktą dušai nėra būtini, netoli darbo vietų ir persirengimo kambarių turi būti įrengti tinkami rankų praustuvai su tekančiu vandeniu (prireikus — ir karštu).Vyrams ir moterims turi būti įrengti atskiri praustuvai arba sudarytos galimybės tais pačiais praustuvais naudotis atskirai, jeigu to reikia dėl etikos.18.2.4. Kai patalpos, kuriose įrengti dušai ar praustuvai, yra atskirtos nuo persirengimo kambarių, turi būti nesunku patekti iš vienos patalpos į kitą.18.3. Tualetai ir praustuvaiNetoli darbo vietų, poilsio patalpų, persirengimo kambarių ir patalpų, kuriose įrengti dušai ar praustuvai, turi būti įrengtas reikiamas skaičius atskirų tualeto kambarių ir praustuvų.Vyrams ir moterims turi būti įrengti atskiri tualetai arba sudaryta galimybė tais pačiais tualetais naudotis atskirai.19. Pirmosios medicinos pagalbos patalpos19.1. Atsižvelgiant į įmonės dydį, atliekamo darbo pobūdį ir nelaimingų atsitikimų dažnumą, turi būti įrengta viena ar daugiau pirmosios medicinos pagalbos patalpų.19.2. Pirmosios medicinos pagalbos patalpose turi būti reikalingi pirmosios medicinos pagalbos teikimo įrenginiai ir priemonės, į šias patalpas turi būti lengva patekti su neštuvais.Šios patalpos turi būti nurodytos ženklais ir kelrodžiais pagal nacionalines taisykles, perkeliančias Direktyvą 77/576/EEB į nacionalinę teisę.19.3. Be to, pirmosios medicinos pagalbos teikimo priemonės taip pat turi būti visose vietose, kur to reikia dėl darbo sąlygų.Šios priemonės turi būti tinkamai paženklintos ir lengvai pasiekiamos.20. Darbuotojai su negaliaReikalui esant, darbovietės turi būti įrengtos atsižvelgiant į darbuotojų su negalia reikmes.Ši nuostata ypač taikoma įrengiant duris, praėjimus, laiptus, dušus, praustuvus ir tualetus, kuriais naudojasi darbuotojai su negalia, bei darbo vietas, kuriose jie dirba.21. Darbovietės lauke (specialiosios nuostatos)21.1. Darbo vietos, judėjimo keliai ir kitos vietos ar įrenginiai, esantys lauke, kur darbuotojai dirba arba gali būti darbo metu, turi būti įrengti taip, kad pėstieji ir transporto priemonės galėtų judėti saugiai.12, 13 ir 14 skirsniai taip pat taikomi pagrindiniams judėjimo keliams, esantiems įmonės teritorijoje (judėjimo keliams, vedantiems į pastovias darbo vietas), taip pat judėjimo keliams, naudojamiems įmonės įrenginiams reguliariai prižiūrėti ir kontroliuoti, ir krovimo aikštelėms.12 skirsnis taip pat taikomas darbovietėms lauke.21.2. Jeigu neužtenka dienos šviesos, lauke esančios darbovietės turi būti tinkamai apšviestos dirbtine šviesa.21.3. Jeigu darbuotojai dirba lauke esančiose darbo vietose, šios darbo vietos, jeigu įmanoma, turi būti įrengtos taip, kad darbuotojai:a) būtų apsaugoti nuo atšiauraus klimato ir prireikus nuo krentančių objektų;b) nebūtų veikiami sveikatai žalingo didelio triukšmo ar lauko veiksnių, pavyzdžiui, dujų, garų ar dulkių;c) kilus pavojui, galėtų skubiai palikti savo darbo vietą arba jiems būtų galima skubiai suteikti pagalbą;d) negalėtų paslysti arba nukristi.[1] OL L 229, 1977 9 7, p. 12.--------------------------------------------------II PRIEDASBŪTINIAUSI JAU NAUDOJAMOMS DARBOVIETĖMS TAIKOMI SAUGOS IR SVEIKATOS REIKALAVIMAI, KAIP NURODYTA DIREKTYVOS 4 STRAIPSNYJE1. Įvadinė pastabaŠiame priede išdėstyti reikalavimai taikomi, kai tai būtina dėl darbovietės, veiklos, aplinkybių ar pavojaus ypatumų.2. Stabilumas ir tvirtumasPastatai, kuriuose įrengtos darbovietės, turi būti jų paskirtį atitinkančios konstrukcijos ir tvirtumo.3. Elektros instaliacijaElektros instaliacija turi būti suprojektuota ir įrengta taip, kad nesukeltų gaisro ar sprogimo; asmenys turi būti tinkamai apsaugoti nuo nelaimingų atsitikimų dėl tiesioginio ar netiesioginio sąlyčio su elektros instaliacija.Elektros instaliacija ir apsaugos įtaisai turi atitikti elektros įtampą, aplinkos sąlygas bei asmenų, galinčių prieiti prie instaliacijos, kompetenciją.4. Evakuacijos keliai ir atsarginiai išėjimai4.1. Evakuacijos keliai ir atsarginiai išėjimai turi būti laisvi, jais turi būti galima kuo greičiau išeiti į atvirą orą arba į saugią vietą.4.2. Kilus pavojui, darbuotojams turi būti sudarytos sąlygos greitai ir kaip galima saugiau evakuotis iš visų darbo vietų.4.3. Turi būti pakankamai evakuacijos kelių ir atsarginių išėjimų.4.4. Atsarginių išėjimų durys turi būti atidaromos į išorę.Jeigu išėjimas yra specialiai numatytas kaip atsarginis išėjimas, durys negali būti stumdomosios arba sukamosios.Atsarginių išėjimų durys negali būti užrakinamos arba užsklendžiamos taip, kad jų negalėtų lengvai ir tiesiogiai atidaryti bet kuris asmuo, norintis jomis pasinaudoti įvykus avarijai.4.5. Specialūs evakuacijos keliai ir atsarginiai išėjimai turi būti paženklinti pagal nacionalines taisykles, perkeliančias direktyvą 77/576/EEB į nacionalinę teisę.Tokie ženklai turi būti patvarūs ir išdėstyti reikiamose vietose.4.6. Neleidžiama užrakinti atsarginių išėjimų durų.Evakuacijos keliuose ir atsarginiuose išėjimuose, taip pat judėjimo keliuose ir duryse, per kuriuos yra patenkama į evakuacijos kelius ir atsarginius išėjimus, neturi būti judėjimui kliūčių, kad jais būtų galima netrukdomai pasinaudoti bet kuriuo metu.4.7. Evakuacijos keliuose ir atsarginiuose išėjimuose, kuriuos reikia apšviesti, apšvietimo gedimo atvejui būtina įrengti reikiamo intensyvumo avarinį apšvietimą.5. Gaisro aptikimas ir gesinimas5.1. Priklausomai nuo pastatų matmenų ir paskirties, nuo juose esančių įrenginių, laikomų medžiagų fizinių ir cheminių savybių bei nuo didžiausio juose galinčių būti asmenų skaičiaus, darbovietėse turi būti įrengti tinkami gaisro gesinimo įrenginiai ir, jei būtina, gaisriniai detektoriai ir gaisrinės signalizacijos sistemos.5.2. Neautomatiniai gaisro gesinimo įrenginiai turi būti lengvai pasiekiami ir paprastai naudojami.Gaisro gesinimo įrenginiai turi būti paženklinti pagal nacionalines taisykles, perkeliančias Direktyvą 77/576/EEB į nacionalinę teisę.Tokie ženklai turi būti patvarūs ir išdėstyti reikiamose vietose.6. Uždaros patalpos darboviečių vėdinimasBūtina pasirūpinti, kad uždaros patalpos darbovietėse, atsižvelgiant į darbo metodus ir darbuotojų fizinį krūvį, būtų pakankamai grynas oras.Jei įrengta dirbtinio vėdinimo sistema, prireikus ji turi veikti bet kuriuo metu.Vėdinimo įrangos kontrolės sistema turi pranešti apie bet kokį gedimą, jei tai svarbu darbuotojų sveikatai.7. Patalpos temperatūra7.1. Darbo metu temperatūra patalpose, kuriose įrengtos darbo vietos, atsižvelgiant į darbo metodus ir darbuotojų fizinį krūvį, turi būti tinkama žmonėms.7.2. Temperatūra poilsio, budėtojų, sanitarinėse patalpose, valgyklose ir pirmosios medicinos pagalbos patalpose turi atitikti konkrečią šių patalpų paskirtį.8. Natūralus ir dirbtinis patalpų apšvietimas8.1. Į darbovietes turi patekti kuo daugiau dienos šviesos; taip pat jose įrengiamas dirbtinis apšvietimas, kad šviesos pakaktų darbuotojų saugai ir sveikatos apsaugai užtikrinti.8.2. Darbovietėose, kur sugedus dirbtiniam apšvietimui darbuotojams grėstų ypač didelis pavojus, būtina įrengti reikiamo intensyvumo avarinį apšvietimą.9. Durys ir vartai9.1. Permatomos durys turi būti tinkamai paženklintos aiškiai matomame lygyje.9.2. Į abi puses varstomosios durys ir vartai turi būti permatomi arba turėti permatomas įsprūdas.10. Pavojingosios zonosKai darbovietėse yra su darbo pobūdžiu susijusių nesaugių zonų, kur esama pavojaus darbuotojui ar objektui nukristi, tokiose vietose turi būti numatytos priemonės, kad į tas zonas nepatektų pašaliniai asmenys.Būtina imtis reikiamų priemonių apsaugoti darbuotojams, turintiems teisę įeiti į pavojaus zonas.Pavojingos zonos turi būti aiškiai pažymėtos.11. Poilsio patalpos ir poilsio vietos11.1. Darbuotojams būtina įrengti lengvai prieinamas poilsio patalpas arba poilsio vietas, jeigu to reikia darbuotojų saugai ir sveikatos apsaugai, ypač dėl atliekamo darbo pobūdžio, arba jeigu darbuotojų skaičius viršija nustatytą normą.Ši nuostata netaikoma, kai darbuotojai dirba administracinėse ar panašiose patalpose, kur yra lygiavertės sąlygos pailsėti per pertraukas.11.2. Poilsio patalpose ir poilsio vietose turi būti stalai ir sėdimosios vietos su atlošais.113. Poilsio patalpose būtina taikyti reikiamas priemones, kad nerūkantieji būtų apsaugoti nuo nemalonių tabako dūmų.12. Nėščios moterys ir maitinančios motinosNėščioms moterims ir maitinančioms motinoms turi būti sudarytos reikiamos sąlygos pailsėti atsigulus.13. Sanitariniai įrenginiai13.1. Persirengimo kambariai ir spintelės13.1.1. Darbuotojams būtina įrengti tinkamus persirengimo kambarius, jeigu darbo metu jie turi dėvėti specialius darbo drabužius arba dėl sveikatos ir etikos negali persirengti kitoje patalpoje.Persirengimo kambariai turi būti lengvai prieinami ir pakankamai erdvūs.13.1.2. Persirengimo kambariai turi būti su kiekvienam darbuotojui skirta patikimai užrakinama drabužių spintele, kurioje darbo metu jis galėtų laikyti savo drabužius.Darbo drabužių spintelės turi būti įrengtos atskirai nuo kasdieninių drabužių spintelių, jeigu to reikia dėl darbo pobūdžio (pvz.: darbas su pavojingomis medžiagomis, drėgmėje ar su nešvarumais).13.1.3. Vyrams ir moterims būtina įrengti atskirus persirengimo kambarius arba sudaryti galimybę tuo pačiu persirengimo kambariu naudotis atskirai.13.2. Dušai, tualetai ir praustuvai13.2.1. Netoli darbo vietų darbuotojams turi būti įrengti:- dušai, jeigu to reikia dėl darbo pobūdžio,- specialios patalpos su pakankamu tualetų ir praustuvų skaičiumi.13.2.2. Dušuose ir praustuvuose turi būti tekantis vanduo (prireikus — ir karštas).13.2.3. Vyrams ir moterims turi būti įrengti atskiri dušai arba sudarytos galimybės tais pačiais dušais naudotis atskirai.Vyrams ir moterims turi būti įrengti atskiri tualetai arba sudarytos galimybės tais pačiais tualetais naudotis atskirai.14. Pirmosios medicinos pagalbos priemonėsDarbovietėse turi būti pirmosios medicinos pagalbos priemonių.Šios priemonės turi būti tinkamai paženklintos ir lengvai pasiekiamos.15. Darbuotojai su negaliaReikalui esant, darbovietės turi būti įrengtos atsižvelgiant į darbuotojų su negalia reikmes.Ši nuostata ypač taikoma įrengiant duris, praėjimus, laiptus, dušus, praustuvus ir tualetus, kuriais naudojasi darbuotojai su negalia, bei darbo vietas, kuriose jie dirba.16. Pėsčiųjų ir transporto priemonių judėjimasViduje ir lauke esančios darbovietės turi būti įrengtos taip, kad pėstieji ir transporto priemonės galėtų saugiai judėti.17. Darbovietės lauke (specialiosios nuostatos)Jeigu darbuotojai dirba lauke esančiose darbo vietose, šios darbo vietos, jei yra galimybė, turi būti įrengtos taip, kad darbuotojai:a) būtų apsaugoti nuo atšiauraus klimato ir prireikus nuo krentančių objektų;b) nebūtų veikiami sveikatai žalingo didelio triukšmo ar lauko veiksnių, pavyzdžiui, dujų, garų ar dulkių;c) kilus pavojui, galėtų skubiai palikti savo darbo vietą arba jiems būtų galima skubiai suteikti pagalbą;d) negalėtų paslysti arba nukristi.--------------------------------------------------


title: 2004 m. balandžio 29 d. Tarybos direktyva 2004/81/EB dėl leidimo gyventi šalyje išdavimo trečiųjų šalių piliečiams, kurie yra prekybos žmonėmis aukos arba kurie dalyvavo vykdant nelegalios imigracijos padėjimo veiksmus, bendradarbiaujantiems su kompetentingomis institucijomis

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

32004L0081

2004 m. balandžio 29 d. Tarybos direktyva 2004/81/EB dėl teisės laikinai apsigyventi suteikimo trečiųjų šalių piliečiams, kurie yra prekybos žmonėmis aukos arba kuriais buvo pasinaudota nelegalios imigracijos tikslais ir kurie bendradarbiauja su kompetentingomis institucijomis

Oficialusis leidinys L 261 , 06/08/2004 p. 0019 - 0023

		Tarybos direktyva 2004/81/EB2004 m. balandžio 29 d.dėl leidimo gyventi šalyje išdavimo trečiųjų šalių piliečiams, kurie yra prekybos žmonėmis aukos arba kurie dalyvavo vykdant nelegalios imigracijos padėjimo veiksmus, bendradarbiaujantiems su kompetentingomis institucijomisEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 63 straipsnio 3 punktą,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą [1],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [2],atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [3],pasikonsultavusi Regionų komitete,kadangi:(1) Bendros imigracinės politikos suformavimas, įskaitant užsieniečių įvažiavimo ir gyvenimo šalyje sąlygų sąvokos apibrėžimą ir kovos prieš nelegalią imigraciją priemones, yra sudėtinė Europos Sąjungos tikslo sukurti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę dalis.(2) 1999 m. spalio 15 ir 16 d. savo specialiajame posėdyje Tampere Europos Vadovų Taryba išreiškė savo ryžtą pažaboti nelegalią imigraciją ties jos ištakomis, pvz., persekiojant tuos, kurie užsiima prekyba žmonėmis ir ekonominiu migrantų išnaudojimu. Ji paragino valstybes nares sutelkti savo pastangas į nusikalstamų tinklų aptikimą ir išardymą, apsaugant aukų teises.(3) Didėjančio susirūpinimo šiuo reiškiniu tarptautiniu lygiu rodiklis – Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos priimta Konvencija prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą, papildyta Protokolu dėl prekybos žmonėmis, ypač moterimis ir vaikais, prevencijos, sustabdymo ir baudimo už ją ir Protokolu dėl neteisėto migrantų vežimo sausuma, jūra ir oru. Juos Bendrija ir 15 valstybių narių pasirašė 2000 m. gruodžio mėn.(4) Ši direktyva nesumažina pabėgėliams, subsidiarinės apsaugos gavėjams ir tarptautinės apsaugos pagal tarptautinius pabėgėlių teisės aktus siekiantiems asmenims suteikiamos apsaugos ir neprieštarauja kitiems žmogaus teisių dokumentams.(5) Ši direktyva nepažeidžia kitų nuostatų dėl aukų, liudininkų ar itin pažeidžiamų asmenų apsaugos. Ji nemažina valstybių narių prerogatyvų dėl teisės gyventi šalyje, suteiktos humanitariniais ar kitais pagrindais.(6) Ši direktyva gerbia pagrindines teises ir laikosi principų, pripažintų, pvz., Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje.(7) Valstybės narės turėtų taikyti šios direktyvos nuostatas nediskriminuodamos dėl lyties, rasės, odos spalvos, etninės ar socialinės kilmės, genetinių savybių, kalbos, religijos ar įsitikinimų, politinių ar kitų požiūrių, priklausymo nacionalinei mažumai, turto, prigimties, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos.(8) Europos lygmeniu prevencijai ir kovai prieš pirmiau minėtus nusikaltimus stiprinti buvo priimtos 2002 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyva 2002/90/EB, apibrėžianti padėjimą neteisėtai atvykti, vykti tranzitu ir apsigyventi [4], ir 2002 m. liepos 19 d. Tarybos pamatinis sprendimas 2002/629/TVR dėl kovos su prekyba žmonėmis [5].(9) Ši direktyva įveda leidimo gyventi šalyje leidimą, skirtą prekybos žmonėmis aukoms arba, jei valstybė narė nusprendžia išplėsti šios direktyvos taikymo sritį ir taikyti ją trečiųjų šalių piliečiams, kurie dalyvavo vykdant nelegalios imigracijos padėjimo veiksmus ir kuriems leidimas gyventi šalyje suteikia pakankamą paskatą bendradarbiauti su kompetentingomis institucijomis, įtraukiant tam tikras sąlygas apsaugoti nuo piktnaudžiavimo.(10) Tuo tikslu būtina nustatyti leidimo gyventi šalyje išdavimo kriterijus, pasilikimo sąlygas ir nepratęsimo bei panaikinimo pagrindus. Pasilikimo šalyje teisė pagal šią direktyvą yra saistoma sąlygų ir yra laikino pobūdžio.(11) Atitinkami trečiosios šalies piliečiai turėtų būti informuojami apie galimybę gauti šį leidimą gyventi šalyje ir jiems turi būti suteiktas laikotarpis jų pozicijai pareikšti. Tai turėtų padėti jiems priimti gerai motyvuotą sprendimą bendradarbiauti ar nebendradarbiauti su kompetentingomis institucijomis, kurios gali būti policija, prokuratūros ir teismo institucijos (atsižvelgiant į pavojų, kurį tai gali sukelti), kad jie bendradarbiautų laisva valia, taigi veiksmingiau.(12) Atsižvelgiant į jų pažeidžiamumą, atitinkamiems trečiųjų šalių piliečiams turėtų būti suteikta šioje direktyvoje numatyta pagalba. Tokia pagalba turėtų leisti jiems atsigauti ir išvengti nusikaltimų vykdytojų įtakos. Medicinos priežiūra, kuri turi būti suteikiama į šios direktyvos taikymo sritį patenkantiems trečiųjų šalių piliečiams, taip pat tam tikrais atvejais suteikiama psichoterapinė pagalba.(13) Sprendimą dėl leidimo gyventi šalyje išdavimo bent šešiems mėnesiams arba dėl leidimo pratęsimo priima kompetentingos institucijos, kurios turėtų išnagrinėti, ar įvykdyti atitinkami reikalavimai.(14) Ši direktyva turėtų būti taikoma netrukdant kompetentingų institucijų vykdomai veiklai visais susijusių nacionalinių nagrinėjimų etapais, ypač tiriant atitinkamus nusikaltimus.(15) Valstybės narės turėtų apsvarstyti galimybę pagal jų nacionalinius teisės aktus dėl kitų priežasčių leisti pasilikti šalyje trečiųjų šalių piliečiams, kurie gali pakliūti į šios direktyvos taikymo sritį, tačiau kurie neatitinka arba nebeatitinka jos nustatytų reikalavimų, jo/jos šeimos nariams arba jo/jos šeimos nariais laikomiems asmenims.(16) Kad atitinkami trečiųjų šalių piliečiai galėtų tapti nepriklausomi ir negrįžtų į nusikaltėlių tinklą, leidimo gyventi šalyje turėtojams pagal šioje direktyvoje nustatytus reikalavimus turėtų būti leista patekti į darbo rinką ir gauti profesinį mokymą bei išsilavinimą. Suteikdamos leidimo gyventi šalyje turėtojams teisę į profesinį mokymą bei išsilavinimą, valstybės narės turėtų visų pirma įvertinti tikėtiną jų buvimo šalyje trukmę.(17) Atitinkamų trečiųjų šalių piliečių dalyvavimas jau esamose arba diegiamose programose ir schemose turėtų padėti jiems grįžti į normalų socialinį gyvenimą.(18) Jei atitinkami trečiųjų šalių piliečiai pateikia kitokios rūšies leidimo gyventi šalyje pareiškimą, valstybės narės priima sprendimą remdamosi įprastiniais nacionaliniais teisės aktais dėl užsieniečių. Nagrinėdamos tokį pareiškimą, valstybės narės turėtų įvertinti tai, kad atitinkamiems trečiųjų šalių piliečiams leidimas gyventi šalyje buvo išduotas pagal šią direktyvą.(19) Šiai direktyvai įgyvendinti valstybės narės turėtų suteikti Komisijai informaciją, kuri buvo gauta vykdant statistinių duomenų apie Teisingumo ir vidaus reikalų srities surinkimo ir apdorojimo veiklą.(20) Kadangi tikslo įvesti leidimą gyventi šalyje atitinkamiems trečiųjų šalių piliečiams, kurie bendradarbiauja kovojant prieš prekybą žmonėmis, valstybės narės negali iki galo įgyvendinti ir dėl veiksmų masto tų tikslų geriau siekti Bendrijos lygmeniu, Bendrija gali patvirtinti priemones pagal Sutarties 5 straipsnyje išdėstytą subsidiarumo principą. Laikantis minėtame straipsnyje išdėstyto proporcingumo principo, ši direktyva neviršija būtinųjų priemonių ribų tokiems tikslams pasiekti.(21) Pagal Protokolo dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties, 1 bei 2 straipsnius ir nepažeidžiant to protokolo 4 straipsnio, šios valstybės narės nedalyvauja priimant šią direktyvą, nėra jos saistomos ir joms ji netaikoma.(22) Pagal Protokolo dėl Danijos pozicijos, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties, 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šią direktyvą, nėra jos saistoma ir jai ji netaikoma,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:I SKYRIUSBENDROSIOS NUOSTATOS1 straipsnisTikslasŠios direktyvos tikslas – apibrėžti ribotos trukmės, susijusios su atitinkamų nacionalinių nagrinėjimų trukme, leidimų gyventi šalyje išdavimo trečiųjų šalių piliečiams, kurie bendradarbiauja kovojant prieš prekybą žmonėmis arba prieš nelegalios imigracijos padėjimo veiksmus, reikalavimus.2 straipsnisSąvokų apibrėžimaiŠioje direktyvoje:a) "trečiosios šalies pilietis" – tai bet kuris asmuo, kuris nėra Sąjungos pilietis pagal Sutarties 17 straipsnio 1 dalį;b) "nelegalios imigracijos padėjimo veiksmas" – tai atvejai, nurodyti Direktyvos 2002/90/EB 1 ir 2 straipsniuose;c) "prekyba žmonėmis" – tai atvejai, nurodyti Pamatinio sprendimo 2002/629/TVR 1, 2 ir 3 straipsniuose;d) "išsiuntimo iš šalies nurodymo vykdymo užtikrinimo priemonė" – tai bet kokia priemonė, kurios valstybė narė imasi kompetentingų institucijų sprendimo, nurodančio išsiųsti iš šalies trečiosios šalies pilietį, vykdymui užtikrinti;e) "leidimas gyventi šalyje" – tai bet koks valstybės narės suteiktas leidimas, leidžiantis šioje direktyvoje nurodytus reikalavimus atitinkančiam trečiosios šalies piliečiui teisėtai apsigyventi jos teritorijoje;f) "nelydimi nepilnamečiai" – tai jaunesni kaip aštuoniolikos metų trečiųjų šalių piliečiai, atvykę į valstybės narės teritoriją nelydimi už juos pagal teisės aktus ar papročius atsakingo suaugusiojo, tol, kol jais nepradeda rūpintis toks asmuo, arba nepilnamečiai, palikti be globos jau atvykę į valstybės narės teritoriją.3 straipsnisTaikymo sritis1. Valstybės narės taiko šią direktyvą trečiųjų šalių piliečiams, kurie yra ar buvo su prekyba žmonėmis susijusių nusikaltimų aukos, net jei jie nelegaliai pateko į valstybių narių teritoriją.2. Valstybės narės gali taikyti šią direktyvą trečiųjų šalių piliečiams, kurie dalyvavo vykdant nelegalios imigracijos padėjimo veiksmus.3. Ši direktyva taikoma atitinkamiems trečiųjų šalių piliečiams, kurie yra pilnamečiai pagal atitinkamos valstybės narės teisės aktus.Nukrypstant nuo šios nuostatos, valstybės narės gali nuspręsti taikyti šią direktyvą nepilnamečiams jų nacionaliniuose teisės aktuose nustatytomis sąlygomis.4 straipsnisPalankesnės nuostatosŠi direktyva neuždraudžia valstybėms narėms nustatyti ar išlaikyti palankesnes nuostatas į šios direktyvos taikymo sritį patenkantiems asmenims.II SKYRIUSLEIDIMO GYVENTI ŠALYJE IŠDAVIMO TVARKA5 straipsnisAtitinkamiems trečiųjų šalių piliečiams suteikiama informacijaKai valstybių narių kompetentingos institucijos mano, kad trečiosios šalies pilietis gali patekti į šios direktyvos taikymo sritį, jos informuoja atitinkamą asmenį apie galimybes, kurias suteikia ši direktyva.Valstybės narės gali nuspręsti, kad tokią informaciją suteiktų nevyriausybinė organizacija ar specialiai atitinkamos valstybės narės paskirta asociacija.6 straipsnisApsvarstymo laikotarpis1. Valstybės narės užtikrina, kad atitinkamiems trečiųjų šalių piliečiams būtų suteiktas apsvarstymo laikotarpis, per kurį jie galėtų atsigauti ir išvengti nusikaltimų vykdytojų įtakos, kad galėtų priimti motyvuotą sprendimą, ar bendradarbiauti su kompetentingomis institucijomis.Pirmoje pastraipoje nurodyto laikotarpio trukmė ir pradžia nustatomos pagal nacionalinius teisės aktus.2. Per apsvarstymo laikotarpį ir laukdami kompetentingų institucijų sprendimo atitinkami trečiųjų šalių piliečiai gauna 7 straipsnyje nurodytą priežiūrą ir prieš juos negali būti įvykdytas joks išsiuntimo iš šalies nurodymas.3. Apsvarstymo laikotarpis nesuteikia teisės gyventi šalyje pagal šią direktyvą.4. Valstybė narė bet kada gali nutraukti apsvarstymo laikotarpį, jei kompetentingos institucijos nustato, kad atitinkamas asmuo aktyviai, savanoriškai ir jo/jos iniciatyva atnaujino ryšį su 2 straipsnio b ir c punktuose nurodytų nusikaltimų vykdytojais arba dėl viešosios tvarkos ir nacionalinio saugumo apsaugos.7 straipsnisPriežiūra prieš suteikiant leidimą gyventi šalyje1. Valstybės narės užtikrina, kad atitinkamiems trečiųjų šalių piliečiams, kurie neturi pakankamai lėšų, būtų suteiktas pragyvenimo lygis, užtikrinantis jų pragyvenimą ir neatidėliotinos medicinos pagalbos suteikimą. Jos turi atsiliepti į specialius pažeidžiamiausių žmonių poreikius, įskaitant tam tiktais atvejais ir numatytą nacionaliniuose teisės aktuose psichologinę pagalbą.2. Valstybės narės pagal nacionalinius teisės aktus turi tinkamai atsižvelgti į atitinkamų trečiųjų šalių piliečių saugumo ir apsaugos poreikius taikant šią direktyvą.3. Valstybės narės suteikia atitinkamiems trečiųjų šalių piliečiams tam tikrais atvejais vertimo raštu ir žodžiu paslaugas.4. Valstybės narės gali suteikti atitinkamiems trečiųjų šalių piliečiams teisinę pagalbą, jei tai numatyta nacionaliniuose teisės aktuose, juose numatytomis sąlygomis.8 straipsnisLeidimo gyventi šalyje išdavimas ir pratęsimas1. Pasibaigus apsvarstymo laikotarpiui arba anksčiau, jei kompetentingos institucijos mano, kad atitinkamas trečiosios šalies pilietis jau įvykdė b punkte nustatytus kriterijus, valstybės narės išnagrinėja:a) galimybes, kurias jo/jos pasilikimo jos teritorijoje pratęsimas teikia tyrimams ar teisminiams nagrinėjimams; irb) ar jis/ji parodė aiškius ketinimus bendradarbiauti; irc) ar jis/ji nutraukė visus ryšius su įtariamaisiais įvykdžius veiksmus, kurie gali būti priskiriami prie 2 straipsnio b ir c punktuose nurodytų nusikaltimų.2. Leidimui gyventi šalyje išduoti ir nekenkiant su viešosios tvarkos ir nacionalinio saugumo apsauga susijusiems sumetimams, būtina įvykdyti šio straipsnio 1 dalyje nurodytas sąlygas.3. Nepažeidžiant 14 straipsnio nuostatų dėl panaikinimo, leidimas gyventi šalyje galioja ne trumpiau kaip šešis mėnesius. Jis pratęsiamas, jei toliau vykdomos šio straipsnio 2 dalyje nurodytos sąlygos.III SKYRIUSLEIDIMO GYVENTI ŠALYJE TURĖTOJŲ TRAKTAVIMAS9 straipsnisPriežiūra po leidimo gyventi šalyje išdavimo1. Valstybės narės užtikrina, kad leidimo gyventi šalyje turėtojams, kurie neturi pakankamai lėšų, būtų suteikiama bent tokia pati priežiūra, kokia numatyta 7 straipsnyje.2. Valstybės narės suteikia atitinkamiems trečiųjų šalių piliečiams, kurie neturi pakankamai lėšų ir turi specialių poreikių, pvz., nėščios moterys, neįgalieji ar seksualinio arba kitokio smurto aukos ir, jei valstybės narės pasirinko 3 straipsnio 3 dalyje numatytą galimybę, nepilnamečiai, būtiną medicinos ir kitokią pagalbą.10 straipsnisNepilnamečiaiJei valstybės narės pasirenka 3 straipsnio 3 dalyje numatytą galimybę, taikomos tokios nuostatos:a) taikydamos šią direktyvą valstybės narės reikiamai atsižvelgia į svarbiausius vaiko interesus. Jos užtikrina, kad tvarka atitiktų vaiko amžių ir subrendimą. Pavyzdžiui, jei jos mano, kad tai atitinka vaiko interesus, jos gali pratęsti apsvarstymo laikotarpį;b) valstybė narės užtikrina, kad nepilnamečiai galėtų naudotis švietimo sistema tokiomis pačiomis sąlygomis kaip ir piliečiai. Valstybės narės gali numatyti, kad tokios galimybės gali būti tik valstybinėje švietimo sistemoje;c) jei trečiųjų šalių piliečiai yra nelydimi nepilnamečiai, valstybės narės imasi reikiamų priemonių jų tapatybei, pilietybei ir faktui, kad jie yra nelydimi, nustatyti. Jos deda visas pastangas kuo greičiau surasti jų šeimas ir nedelsiant imasi būtinų priemonių teisiniam atstovavimui pagal nacionalinius teisės aktus užtikrinti, įskaitant atstovavimą baudžiamuosiuose procesuose, jei tai būtina.11 straipsnisDarbas, profesinis mokymas ir švietimas1. Valstybės narės nustato taisykles, pagal kurias leidimo gyventi šalyje turėtojai turi teisę patekti į darbo rinką, gauti profesinį mokymą ir išsilavinimą.Tokia teisė suteikiama tik leidimo gyventi šalyje galiojimo laiką.2. Leidimo patekti į darbo rinką, gauti profesinį mokymą ir išsilavinimą sąlygas ir tvarką pagal nacionalinius teisės aktus nustato kompetentingos institucijos.12 straipsnisProgramos ar schemos atitinkamiems trečiųjų šalių piliečiams1. Atitinkamiems trečiųjų šalių piliečiams leidžiama pasinaudoti esamomis programomis ar schemomis, kurias taiko valstybės narės ar nevyriausybinės organizacijos arba asociacijos, kurios turi konkrečius susitarimus su valstybėmis narėmis, skirtos normaliam socialiniam gyvenimui atkurti, tam tikrais atvejais įskaitant kursus, skirtus jų profesinei kvalifikacijai pakelti arba padėti savarankiškai grįžti į savo kilmės šalį.Valstybės narės gali taikyti atitinkamiems trečiųjų šalių piliečiams konkrečias programas ar schemas.2. Jei valstybė narė nusprendžia įdiegti ir įgyvendinti šio straipsnio 1 dalyje nurodytas schemas ar programas, ji nustato dalyvavimą tokiose programose ar schemose būtina sąlyga leidimo gyventi šalyje leidimui išduoti ar pratęsti.IV SKYRIUSNEPRATĘSIMAS IR PANAIKINIMAS13 straipsnisNepratęsimas1. Pagal šią direktyvą išduotas leidimas gyventi šalyje nepratęsiamas, jei nebevykdomos 8 straipsnio 2 dalies sąlygos arba kompetentingų institucijų priimtu sprendimu buvo nutraukti atitinkami nagrinėjimai.2. Pasibaigus galioti pagal šią direktyvą išduotam leidimui gyventi šalyje taikomi įprasti teisės aktai dėl užsieniečių.14 straipsnisPanaikinimasLeidimas gyventi šalyje gali būti panaikintas bet kuriuo metu, jei nebevykdomos jo išdavimo sąlygos. Visų pirma leidimas gyventi šalyje gali būti panaikintas tokiais atvejais:a) jei turėtojas aktyviai, savanoriškai ir savo iniciatyva atnaujino ryšį su įtariamais 2 straipsnio b ir c punktuose nurodytų nusikaltimų vykdytojais; arbab) jei kompetentinga institucija mano, kad aukos bendradarbiavimas yra apgavikiškas arba jo/jos skundas yra apgaulingas arba neteisingas; arbac) dėl viešosios tvarkos ir nacionalinio saugumo apsaugos; arbad) kai auka nustoja bendradarbiauti; arbae) kai kompetentinga institucija nusprendžia nutraukti nagrinėjimą.V SKYRIUSBAIGIAMOSIOS NUOSTATOS15 straipsnisApsaugos sąlygaŠi direktyva taikoma nepažeidžiant konkrečių nacionalinių taisyklių dėl aukų ir liudininkų apsaugos.16 straipsnisAtaskaita1. Ne vėliau kaip 2008 m. rugpjūčio 6 d. Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą apie šios direktyvos taikymą valstybėse narėse ir pasiūlo reikiamas pataisas. Valstybės narės nusiunčia Komisijai bet kokią su šios ataskaitos parengimu susijusią informaciją.2. Pateikusi šio straipsnio 1 dalyje nurodytą ataskaitą Komisija teikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitas apie šios direktyvos taikymą valstybėse narėse ne rečiau kaip kas treji metai.17 straipsnisPerkėlimas į nacionalinę teisęValstybės narės patvirtina įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję iki 2006 m. rugpjūčio 6 d., įgyvendina šią direktyvą. Jos nedelsdamos apie tai praneša Komisijai.Valstybės narės, tvirtindamos šias priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.18 straipsnisĮsigaliojimasŠi direktyva įsigalioja jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.19 straipsnisAdresataiŠi direktyva skirta valstybėms narėms pagal Europos bendrijos steigimo sutartį.Priimta Liuksemburge, 2004 m. balandžio 29 d.Tarybos varduPirmininkasM. McDowell[1] OL C 126 E, 2002 5 28, p. 393.[2] 2002 m. gruodžio 5 d. pareikšta nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).[3] OL C 221, 2002 9 17, p. 80.[4] OL L 328, 2002 12 5, p. 17.[5] OL L 203, 2002 8 1, p. 1.--------------------------------------------------


Svarbus teisinis pranešimas

|

31987L0217

1987 m. kovo 19 d. Tarybos direktyva dėl aplinkos taršos asbestu prevencijos ir mažinimo

Oficialusis leidinys L 085 , 28/03/1987 p. 0040 - 0045 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 15 tomas 7 p. 0211  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 15 tomas 7 p. 0211  CS.ES skyrius 13 tomas 008 p. 269  - 274 ET.ES skyrius 13 tomas 008 p. 269  - 274 HU.ES skyrius 13 tomas 008 p. 269  - 274 LT.ES skyrius 13 tomas 008 p. 269  - 274 LV.ES skyrius 13 tomas 008 p. 269  - 274 MT.ES skyrius 13 tomas 008 p. 269  - 274 PL.ES skyrius 13 tomas 008 p. 269  - 274 SK.ES skyrius 13 tomas 008 p. 269  - 274 SL.ES skyrius 13 tomas 008 p. 269  - 274

		Tarybos direktyva1987 m. kovo 19 d.dėl aplinkos taršos asbestu prevencijos ir mažinimo(87/217/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač jos 130 ir 235 straipsnius,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą [1],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [2],atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [3],kadangi Bendrijų aplinkos apsaugos veiksmų programose [4] pabrėžiama aplinkos taršos prevencijos ir mažinimo svarba; kadangi šiuo atveju asbestas priskiriamas pirmosios kategorijos teršalams, kuriuos reikia tirti, siekiant nustatyti jų toksiškumą ir galimus rimtus padarinius žmonėms bei aplinkai;kadangi Tarybos direktyva 83/478/EEB [5] papildė direktyvą 76/769/EEB [6] su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 85/467/EEB [7], nuostatomis, ribojančiomis krosidolito (mėlynojo asbesto) ir krosidolito skaidulų turinčių asbesto gaminių prekybą ir naudojimą, ir specialiomis nuostatomis dėl asbesto turinčių gaminių ženklinimo;kadangi Tarybos direktyvoje 83/477/EEB [8] numatytos nuostatos dėl dirbančių su asbestu darbininkų apsaugos nuo jo keliamo pavojaus;kadangi Direktyvoje 84/360/EEB [9] numatytos nuostatos dėl kovos su pramonės įmonių keliama oro tarša;kadangi valstybės narės turėtų imtis būtinų priemonių užtikrinti, kad asbesto emisijos į atmosferą, jo išleidimas į akvatorijas ir kietos asbesto atliekos būtų kaip galima daugiau mažinamos jų susidarymo vietoje, arba iš viso nebūtų leidžiama joms susidaryti;kadangi tikslinga esamoms gamykloms skirti pakankamai laiko, kad jos galėtų tas priemones taikyti;kadangi valstybės narės, laikydamosi Sutarties nuostatoms, turi turėti galimybę įvesti dar griežtesnes nuostatas žmonių sveikatai ir aplinkai apsaugoti;kadangi valstybėse narėse galiojančių ar keičiamų nuostatų dėl pramonės gamyklų keliamos taršos kontrolės skirtumai gali sukurti nevienodas konkurencijos sąlygas ir dėl to turėti tiesioginės įtakos bendrajai rinkai; kadangi dėl to yra būtina pagal Sutarties 100 straipsnį suderinti šios srities teisės aktus;kadangi asbesto taršos mažinimas prisideda prie vieno iš Bendrijos tikslų rūpintis aplinkos apsauga ir jos gerinimu; tačiau kadangi Sutartyje nėra numatyti konkretūs įgaliojimai šiam tikslui pasiekti, ir dėl to reikia taip pat remtis 235 straipsniu,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnis1. Ši direktyva nustato priemones ir papildo jau galiojančias nuostatas dėl asbesto taršos prevencijos ir mažinimo saugant žmonių sveikatą ir aplinką.2. Ši direktyva taikoma nepažeidžiant Direktyvos 83/477/EEB.2 straipsnisŠioje direktyvoje:1. Asbestas – skaidulingi silikatai:- krokidolitas (mėlynasis asbestas),- aktinolitas,- antofilitas,- chrizolitas (baltasis asbestas),- amozitas (rudasis asbestas),- tremolitas.2. Asbesto žaliava – produktas,gautas po pirminio asbesto rūdos susmulkinimo.3. Asbesto naudojimas – veiklos rūšis,kurioje per metus sunaudojama daugiau kaip 100 kg asbesto žaliavos ir kuri yra susijusi su:a) asbesto žaliavos rūdos gavyba, išskyrus tiesioginį rūdos kasimą;b) šių gaminių gamyba ir pramonine apdaila, naudojant asbesto žaliavą: asbesto cementu ar asbesto cemento gaminiais, asbesto šlifavimo gaminiais, asbesto filtrais, asbesto tekstilės gaminiais, asbesto popieriumi ir kartonu, asbesto jungiamosiomis, pakavimo ir sutvirtinimo medžiagomis, asbesto grindų dangomis ir asbesto užpildais.4. Darbas su asbesto turinčiais gaminiais – veikla,kurios metu asbestas gali patekti į aplinką, išskyrus darbą su pačiu asbestu.5. Atliekos – medžiagos ir objektai,kurių apibrėžimas pateiktas Direktyvos 75/442/EEB [10] 1 straipsnyje.3 straipsnis1. Valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad asbesto išmetimas į orą, jo išleidimas į vandenis ir kietos asbesto atliekos būtų kiek galima mažinamos jų susidarymo vietoje, arba iš viso nebūtų leidžiama joms susidaryti. Tokios priemonės turėtų užtikrinti, kad naudojant asbestą būtų taikomos geriausios prieinamos technologijos su ne per didžiausiomis sąnaudomis ir, jei reikia, pakartotinai perdirbama bei valoma.2. Esamose gamyklose šio straipsnio 1 dalies reikalavimas, kad, siekiant sumažinti ar visai panaikinti asbesto išmetimą į orą, būtų naudojamos geriausios prieinamos technologijos su ne per didžiausiomis sąnaudomis, yra taikomas laikantis Direktyvos 84/360/EEB 13 straipsnio nurodymų.4 straipsnis1. Nepažeisdamos 3 straipsnio, valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad, naudojant asbestą, asbesto koncentracija, išeinanti pro ortakius į orą, neviršytų 0,1 mg/m3 ribinės vertės (asbesto miligramai vienam m3 išleidžiamo oro).2. Gamykloms, išmetančioms mažiau kaip 5000 m3/val. bendrojo dujų kiekio, valstybės narės gali leisti nesilaikyti šio straipsnio 1 dalies reikalavimų, jei įprastinėmis darbo sąlygomis išmetamo į orą asbesto kiekis bet kuriuo metu sudaro ne daugiau kaip 0,5 g per valandą.Kai taikoma tokia išimtis, valstybių narių kompetentingos institucijos imasi atitinkamų priemonių užtikrinti, kad pirmojoje pastraipoje nurodytos ribos nebūtų viršijamos.5 straipsnisValstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad:a) būtų perdirbamos visos nuotėkos, susidarančios gaminant asbesto cementą. Kai perdirbti ekonomiškai netikslinga, valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad, atsikratant skystų asbesto turinčių atliekų, nebūtų teršiami vandenys ir visa aplinka bei oras.Dėl to:- vienam nuotėkų kubiniam metrui turi būti taikoma 30 gramų suspenduotų medžiagų ribinė vertė,- atsižvelgdamos į konkrečią gamyklos situaciją, valstybių narių kompetentingos institucijos kiekvienai gamyklai nustato išleidžiamų į vandenis bendrąjį suspenduotų medžiagų kiekį vienai gaminio tonai.Šios nustatytos ribos taikomos toje vietoje, kur nuotėkos išteka iš gamyklos;b) būtų perdirbamos visos vandeningos nuotėkos, susidarančios gaminant asbesto popierių ir kartoną.Tačiau atliekant įprastinius gamyklos valymo ir priežiūros darbus, galima nedrausti išleisti vandeningas nuotėkas, jei viename kubiniame metre vandens yra ne daugiau kaip 30 g suspenduotų medžiagų.6 straipsnis1. Valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad išmetant į orą teršalus ir išleidžiant į vandenis nuotėkas iš gamyklų, kurioms taikomos 4 ir 5 straipsniuose numatytos ribinės vertės, matavimai būtų atliekami reguliariais laiko tarpais.2. Tikrinant, kaip laikomasi minėtų ribinių verčių, mėginių ėmimo ir tyrimo tvarka bei metodai turi atitikti priede aprašytą tvarką ir metodus arba kitus metodus ir tvarką, kurie duoda lygiaverčius rezultatus.3. Valstybės narės Komisijai praneša apie taikomą tvarką ir metodus ir kartu pateikia informaciją, leidžiančią spręsti apie tokios tvarkos ir metodų tinkamumą. Remdamasi tokia informacija, Komisija patikrina skirtingos tvarkos ir metodų ekvivalentiškumą ir, praėjus penkeriems metams po pranešimo apie šią direktyvą, pateikia Tarybai ataskaitą.7 straipsnisValstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad:- veikla, susijusi su asbesto turinčiais gaminiais, smarkiai neterštų aplinkos asbesto skaidulomis ir dulkėmis,- griaunant asbesto turinčius pastatus, konstrukcijas ir įrenginius ir šalinant iš jų asbestą ar asbesto turinčias medžiagas, skleidžiamos asbesto skaidulos ir dulkės smarkiai neterštų asbestu aplinkos; dėl to jos turi įsipareigoti vykdyti veiklos planą, numatytą Direktyvos 83/477/EEB 12 straipsnyje, kuriame reikalaujama šiuo tikslu imtis visų prevencinių priemonių.8 straipsnisNepažeisdamos Direktyvos 78/319/EEB [11] su paskutiniais pakeitimais, padarytais 1985 m. Stojimo aktu, valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad:- transportuojant ir šalinant asbesto skaidulų ir dulkių turinčias atliekas, tokios skaidulos ir dulkės nepatektų į orą ir neišsilietų jokie asbesto skaidulų turintys skysčiai,- kai asbesto skaidulų ar dulkių turinčios atliekos yra išverčiamos leidžiamose vietose įrengtuose sąvartynuose, tokios atliekos būtų tvarkomos, pakuojamos ar apdengiamos atsižvelgiant į vietos sąlygas, kad asbesto dalelytės nepatektų į orą.9 straipsnisSiekdamos apsaugoti žmonių sveikatą ir aplinką, valstybės narės gali, neprieštaraudamos Sutartyje numatytoms sąlygoms, nustatyti griežtesnes už šioje direktyvoje numatytas nuostatas.10 straipsnis11 ir 12 straipsniuose yra nustatyta tvarka, kaip priedą derinti su technikos pažanga, ir tos tvarkos privalu laikytis keičiant priede nurodytus mėginių ėmimo ir tyrimo metodus. Derinant priedą su technikos pažanga, neturi keistis, tiesiogiai ar netiesiogiai, 4 ir 5 straipsnyje nurodytos ribinės vertės.11 straipsnisŠiuo straipsniu įkuriamas šios direktyvos derinimo su mokslo ir technikos pažanga komitetas, toliau – komitetas, kurį sudaro valstybių narių atstovai ir kuriam pirmininkauja Komisijos atstovas.Komitetas nustato savo darbo tvarkos taisykles.12 straipsnis1. Kai reikia laikytis šiame straipsnyje nustatytos tvarkos, svarstytinus klausimus komitetui pateikia pirmininkas arba savo paties iniciatyva, arba kurios nors valstybės narės atstovui prašant.2. Komisijos atstovas pateikia komitetui priemonių, kurios turi būti priimtos, projektą. Komitetas savo nuomonę dėl projekto pareiškia per tokį laiką, kurį nustato pirmininkas atsižvelgdamas į klausimo skubumą. Nuomonė priimama 54 balsų dauguma, balsus paskirstant taip, kaip nustatyta Sutarties 148 straipsnio 2 dalyje. Pirmininkas nebalsuoja.3. a) Komisija priima numatytas priemones, jei jos atitinka komiteto nuomonę.b) Jei numatytos priemonės neatitinka komiteto nuomonės arba jei nepareiškiama jokios nuomonės, Komisija nedelsdama Tarybai pateikia pasiūlymą dėl priimtinų priemonių. Taryba sprendžia nustatyta balsų dauguma.Jei, gavusi pasiūlymą, Taryba per tris mėnesius nesiima jokių veiksmų, siūlomas priemones priima Komisija ir nedelsdama pradeda jas taikyti.13 straipsnis1. Komisija reguliariai lygina ir vertina, kaip valstybės narės laikosi šios direktyvos. Šiuo tikslu valstybės narės Komisijai teikia visą reikiamą informaciją. Būtina saugoti suteiktos informacijos konfidencialumą.2. Jei būtina, atsižvelgdamas į medicinos mokslo žinių evoliuciją ir į technologijos pažangą, Komisija teikia kitų pasiūlymų, kaip, siekiant apsaugoti žmonių sveikatą ir aplinką, vengti asbesto keliamos taršos ir ją mažinti.14 straipsnis1. Pagal šio straipsnio 2 dalį valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję ne vėliau kaip 1988 m. gruodžio 31 d., įgyvendina šią direktyvą. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.2. Gamykloms, kurios buvo pastatytos ir pradėjo veikti prieš šio straipsnio 1 dalyje nurodytą datą, valstybės narės kuo greičiau, bet ne vėliau kaip 1991 m. liepos 30 d. priima ir paskelbia 4 ir 5 straipsniams vykdyti būtinas nuostatas.3. Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų nuostatų tekstus.15 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1987 m. kovo 19 d.Tarybos varduPirmininkasM. Smet[1] OL C 349, 1985 12 31, p. 27.[2] Nuomonė, pareikšta 1987 m. kovo 9 d. (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).[3] OL C 207, 1986 8 18, p. 21.[4] OL C 112, 1973 12 20, p.1, OL C 139, 1977 6 13, p.1 ir OL C 46, 1983 2 17, p. 1.[5] OL L 263, 1983 9 24, p. 33.[6] OL L 262, 1976 9 27, p. 201.[7] OL L 269, 1985 10 11, p. 56.[8] OL L 263, 1983 9 24, p. 25.[9] OL L 188, 1984 7 16, p. 20.[10] OL L 194, 1975 7 25, p. 47.[11] OL L 84, 1978 3 31, p. 43.--------------------------------------------------PRIEDASMĖGINIŲ ĖMIMAS IR TYRIMASA. IŠLEIDŽIAMOS VANDENINGOS NUOTĖKOSNorint nustatyti visą suspenduotų medžiagų (išsifiltruojančių medžiagų iš nenusėsdinto mėginio) kiekį, išreikštą miligramais viename litre, reikia taikyti tokį tyrimo metodą: filtruoti pro 0,45 μm filtravimo plėvelę, džiovinti 105 ºC ir pasverti. [1]Mėginiai turi būti paimti taip, kad būtų būdingi visos paros išleidžiamoms nuotėkoms.Tokios medžiagos matuojamos ± 5 % tikslumu ir apskaičiuojamos [2]± 10 % tikslumu [3].B. PRIVALOMOS SPECIFIKACIJOS PARENKANT IŠMETAMŲ Į ORĄ TERŠALŲ MATAVIMO METODĄI. Gravimetrinis metodas1. Būtina pasirinkti gravimetrinį metodą, kuriuo galima išmatuoti visą dulkių kiekį, išeinantį pro ortakius.Atsižvelgiama į asbesto koncentraciją dulkėse. Kai reikia išmatuoti koncentraciją, matuojama ir įvertinama asbesto koncentracija dulkėse. Apie tokių matavimų reguliarumą sprendžia kontroliuojanti institucija pagal gamyklos ir jos produkcijos ypatybes, bet iš pradžių tokie matavimai turi būti vykdomi bent kas šešis mėnesius. Jei valstybė narė nustato, kad koncentracijos svyravimai nežymūs, matavimai gali būti daromi rečiau. Kai matavimai nėra reguliariai atliekami, šios direktyvos 4 straipsnyje nurodyta ribinė vertė taikoma visam išmetamų dulkių kiekiui.Mėginiai turi būti imami prieš bet kokį nuotėkų atskiedimą.2. Mėginiai turi būti imami ± 40 % tikslumu ir apskaičiuojami ± 20 % ribinės vertės tikslumu. Nustatymo riba turi būti 20 %. Norint patikrinti, kaip laikomasi ribinių verčių, matuojama bent du kartus tomis pačiomis sąlygomis.3. Įrenginio eksploatavimasMatavimai galioja tik tuo atveju, jei mėginiai imami įrenginiui veikiant įprastiniu režimu.4. Mėginių ėmimo vietos parinkimasMėginiai imami toje vietoje, kur yra laminarinis oro srautas. Kiek įmanoma reikia vengti, kad nesusidarytų sūkuriai ar kitos kliūtys, galinčios trikdyti oro srovę.5. Mėginių ėmimui būtinos modifikacijosOrtakiuose, kur bus imami mėginiai, padaromos tinkamos angos ir pasirūpinama tinkamomis aikštelėmis.6. Matavimai, kuriuos reikia atlikti prieš mėginių ėmimąPrieš pradedant imti mėginius iš pradžių būtina išmatuoti oro temperatūrą, slėgį ir srauto greitį ortakyje. Oro temperatūra ir slėgis paprastai matuojami, esant įprastiniam oro srautui mėginių ėmimo linijoje. Tam tikrais išskirtiniais atvejais būtina taip pat matuoti vandens garų koncentraciją, kad būtų galima atitinkamai koreguoti rezultatus.7. Bendrieji mėginių ėmimo tvarkos reikalavimaiOro mėginys iš ortakio, kuriuo išmetamos asbesto dulkės, turi būti imamas pro filtrą, ir matuojamas asbesto kiekis, esantis dulkėse ant filtro.7.1 Iš pradžių reikia patikrinti, ar sandari mėginių ėmimo linija, ar kur nepraeina oras ir dėl to gali atsirasti matavimo klaidos. Mėginių ėmiklio antgalis gerai užsandarinamas ir įjungiamas ėmiklio siurblys. Nuotėkis dėl nesandarumo neturi viršyti 1 % įprasto srauto, iš kurio imamas mėginys.7.2 Mėginiai paprastai imami izokinetinėmis sąlygomis.7.3 Mėginių ėmimo trukmė priklauso nuo stebimo proceso pobūdžio ir naudojamos mėginių ėmimo linijos. Mėginių ėmimo trukmės turi pakakti, kad būtų surinktas pakankamas medžiagų kiekis, reikalingas pasverti. Mėginių ėmimo laikas turi būdingas visam tiriamam procesui.7.4 Kai mėginių ėmiklio filtras nėra visiškai arti antgalio, labai svarbu, kad mėginių ėmimo zonde nusėdusios medžiagos būtų surinktos ir pridėtos prie mėginio.7.5 Mėginių ėmiklio antgalis ir vietų, kuriose imami mėginiai, skaičius parenkami pagal priimtus nacionalinius standartus.8. Mėginių ėmiklio filtras8.1 Pasirenkamas filtras, atitinkantis tyrimo metodą. Naudojant gravimetrinį metodą, geriau pasirinkti stiklo pluošto filtrus.8.2 Filtravimo efektyvumas turi būti 99 %, kaip jis apibrėžiamas, remiantis DOP testu, kuriame naudojamas aerozolis su 0,3 μm diametro dalelėmis.9. Svėrimas9.1 Turi būti naudojamos labai tikslios svarstyklės.9.2 Kad sveriant būtų galima pasiekti reikiamą tikslumą, labai svarbu gerai išvalyti filtrus prieš ir po mėginių ėmimo.10. Rezultatų pateikimasBe matavimo duomenų protokole užrašoma temperatūra, slėgis ir srauto duomenys bei visa kita svarbi informacija, tokia kaip, pavyzdžiui, nesudėtinga schema, kurioje nurodytos mėginių ėmimo vietos, ortakių parametrai, matuoti dujų tūriai ir rezultatų apskaičiavimo metodas. Šie rezultatai perskaičiuojami, esant normaliai temperatūrai (273 K) ir slėgiui (101,3 kPa).II. Skaidulų skaičiavimo metodasPagal šios direktyvos 6 straipsnio 3 dalies nuostatas skaidulų skaičiavimo metodu norint patikrinti, ar laikomasi šios direktyvos 4 straipsnyje nurodytų ribinių verčių, galima taikyti dviejų skaidulų/ml į 0,1 mg/m3 konversijos faktorių.Šioje direktyvoje skaidula apibrėžiama kaip objektas, kurio ilgis didesnis nei 5 mikronai, plotis mažesnis nei 3 mikronai, o ilgio ir pločio santykis didesnis kaip 3/1 ir kurį galima suskaičiuoti fazių kontrasto optiniu mikroskopiniu būdu, taikant Direktyvos 83/477/EEB I priede apibrėžtą Europos pamatinį metodą.Skaidulų skaičiavimo metodas turi atitikti šiuos reikalavimus:1. Šiuo metodu turi būti galima išmatuoti suskaičiuojamų skaidulų koncentraciją išmetamose dujose.Pagal gamyklos ir jos produkcijos ypatybes kontroliuojanti institucija nusprendžia, kaip dažnai tokius matavimus atlikti, bet jie turi būti atliekami ne rečiau kaip kas šešis mėnesius. Kai matavimai nėra reguliariai vykdomi, 4 straipsnyje nurodyta ribinė vertė taikoma visam išmetamų dulkių kiekiui.Mėginiai matavimui turi būti imami prieš srauto atskiedimą.2. Įrenginio veikimasTeisingi yra tik tie matavimai, kai mėginiai imami įrenginiui veikiant įprastiniu režimu.3. Mėginių ėmimo vietos parinkimasMėginiai turi būti imami tokioje vietoje, kur yra laminarinė oro srovė. Reikia kiek įmanoma vengti, kad nesusidarytų sūkuriai ar kitos kliūtys, kurios trikdytų oro srautą.4. Mėginių ėmimui būtinos modifikacijosOrtakiuose, kur bus imami mėginiai, turi būti padarytos tinkamos angos ir pasirūpinta tinkamomis aikštelėmis.5. Matavimai, kuriuos reikia atlikti prieš mėginių ėmimąPrieš pradedant imti mėginius iš pradžių būtina išmatuoti oro temperatūrą, slėgį ir srauto greitį kanale. Oro temperatūra ir slėgis paprastai matuojami esant įprastiniam oro srautui mėginių ėmimo linijoje. Tam tikrais išskirtiniais atvejais būtina taip pat matuoti vandens garų koncentraciją, kad būtų galima atitinkamai koreguoti rezultatus.6. Bendrieji mėginių ėmimo tvarkos reikalavimaiMėginys iš ortakio, kuriuo išmetamos asbesto dulkės, turi būti imamas pro filtrą ir turi būti matuojamos suskaičiuojamos asbesto skaidulos, susilaikiusios ant filtro esančiose dulkėse.6.1 Mėginių ėmimo liniją iš pradžių reikia patikrinti, ar ji sandari, ar kur nors nenuteka dujos ir dėl to gali atsirasti matavimo klaidų. Mėginių ėmiklio antgalis turi būti gerai užsandarinta ir įjungiamas ėmiklio siurblys. Nuotėkis dėl nesandarumo neturi viršyti 1 % įprasto srauto, iš kurio imamas mėginys.6.2 Mėginiai paprastai imami ortakio viduje izokinetinėmis sąlygomis.6.3 Mėginių ėmimo trukmė priklauso nuo tiriamojo proceso pobūdžio ir naudojamo mėginių ėmiklio antgalio dydžio. Mėginių ėmimo trukmė turi būti pakankama, kad būtų galima užtikrinti, jog filtre susirinkusiame mėginyje bus nuo 100 iki 600 suskaičiuojamų asbesto skaidulų viename mm2. Mėginių ėmimo laikas turi būti būdingas visam tiriamam procesui.6.4 Mėginių ėmiklio antgalis ir vietų, kur imami mėginiai, skaičius nustatomi pagal priimtus nacionalinius reikalavimus.7. Mėginių ėmiklio filtras7.1 Parenkamas filtras, atitinkantis tyrimo metodą. Naudojant skaidulų skaičiavimo metodą, turi būti naudojami membraniniai filtrai (celiuliozės arba celiuliozės nitrato esterių mišinio), kurių skylučių nominalinis dydis 5 μm, su įspaustais 25 mm diametro kvadratais.7.2 Filtravimo efektyvumas turi būti ne mažesnis kaip 99 % skaičiuojamų asbesto skaidulų.8. Skaidulų skaičiavimasSkaidulų skaičiavimo metodas turi atitikti Europos pamatinį metodą, kuris yra aprašytas Direktyvos 83/477/EEB I priede.9. Rezultatų pateikimasBe matavimo duomenų dar reikia užregistruoti temperatūrą, slėgį ir srauto duomenis bei visą kitą svarbią informaciją, tokią kaip, pavyzdžiui, paprastą schemą su nurodytomis mėginių ėmimo vietomis, ortakių parametrus, matuotus tūrius ir rezultatų apskaičiavimo metodus. Šie rezultatai perskaičiuojami pagal normalią temperatūrą (273 K) ir slėgį (101,3 kPa).[1] žr. Direktyvos 82/883/EEB III priedą (OL L 378, 1982 12 31, p.1).[2] Šie dydžiai apibrėžti Direktyvos 79/869/EEB, pakeistos Direktyva 81/855/EEB ( OL L 319, 1981 11 7, p. 16) 2 straipsnyje (OL L 271, 1979 10 29, p. 44).[3] Šie dydžiai apibrėžti Direktyvos 79/869/EEB, pakeistos Direktyva 81/855/EEB ( OL L 319, 1981 11 7, p. 16) 2 straipsnyje (OL L 271, 1979 10 29, p. 44).--------------------------------------------------