title: 1998 m. lapkričio 11 d. Komisijos Direktyva 98/86/EB, iš dalies keičianti Komisijos direktyvą 96/77/EB, nustatančią konkrečius maisto priedų, išskyrus dažiklius ir saldiklius, grynumo kriterijusTekstas svarbus EEE.

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31998L0086

Oficialusis leidinys L 334 , 09/12/1998 p. 0001 - 0063

		Komisijos Direktyva 98/86/EB1998 m. lapkričio 11 d.iš dalies keičianti Komisijos direktyvą 96/77/EB, nustatančią konkrečius maisto priedų, išskyrus dažiklius ir saldiklius, grynumo kriterijus(tekstas svarbus EEB)EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1988 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyvą 89/107/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių maisto priedus, kuriuos leidžiama naudoti žmonėms vartoti skirtuose maisto produktuose, suderinimo [1] su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 94/34/EB [2], ypač į jos 3 straipsnio 3 dalies a punktą,pasitarusi su Maisto produktų moksliniu komitetu,kadangi būtina nustatyti visų maisto priedų, išskyrus dažiklius ir saldiklius, išvardytų 1995 m. vasario 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 95/2/EB dėl maisto priedų, išskyrus dažiklius ir saldiklius [3], su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 98/72/EB [4], grynumo kriterijus;kadangi būtina pakeisti 1978 m. liepos 25 d. Tarybos direktyvoje 78/663/EEB, nustatančioje specifinius emulsiklių, stabilizatorių, tirštiklių ir standiklių, skirtų naudoti maisto produktuose, grynumo kriterijus [5], su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 92/4/EEB [6], nustatytus grynumo kriterijus;kadangi 1996 m. gruodžio 2 d. Komisijos direktyva 96/77/EB, nustatanti konkrečių maisto priedų, išskyrus dažiklius ir saldiklius, grynumo kriterijus [7], nustatė pirmąjį grynumo kriterijų sąrašą daugeliui maisto priedų; kadangi dabar šis sąrašas turėtų būti papildytas naujai nustatytais grynumo kriterijais, taikomais kitiems priedams;kadangi būtina atsižvelgti į priedų specifikacijas ir analizės metodus, išdėstytus Jungtiniame FAO/WHO maisto priedų ekspertų komiteto (JECFA) sudarytame Codex Alimentarius;kadangi maisto priedai, kurie yra pagaminti taikant gamybos metodus arba naudojant žaliavas, labai besiskiriančias nuo tų, kurios yra įtrauktos į Maisto produktų mokslinio komiteto įvertinimą, arba kurie nėra nurodyti šioje direktyvoje, turėtų būti pateikti Maisto produktų moksliniam komitetui įvertinti, kad juos būtų galima visapusiškai įvertinti pabrėžiant jų grynumo kriterijus;kadangi šioje direktyvoje numatytos priemonės atitinka Maisto produktų nuolatinio komiteto nuomonę,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisDirektyva 96/77/EB iš dalies keičiama taip:1. 2 straipsnis pakeičiamas taip:"2 straipsnis1 straipsnyje paminėti grynumo kriterijai pakeičia Direktyvų 65/66/EEB, 78/663/EEB ir 78/664/EEB nustatytus grynumo kriterijus."2. Prie priedo pridedamas šios direktyvos priedo tekstas.2 straipsnis1. Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję iki 1999 m. liepos 1 d., įgyvendina šią direktyvą. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.Valstybės narės, priimdamos šias nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.2. Produktais, kurie buvo pateikti į rinką arba paženklinti etiketėmis iki 1999 m. liepos 1 d. ir kurie neatitinka šios direktyvos, gali būti prekiaujama kol baigsis jų atsargos.3 straipsnisŠi direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.4 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1998 m. lapkričio 11 d.Komisijos varduMartin BangemannKomisijos narys[1] OL L 40, 1989 2 11, p. 27.[2] OL L 237, 1994 9 10, p. 1.[3] OL L 61, 1995 3 18, p. 1.[4] OL L 295, 1998 11 4, p. 18.[5] OL L 223, 1978 8 14, p. 7.[6] OL L 55, 1992 2 29, p. 96.[7] OL L 339, 1996 12 30, p. 1.--------------------------------------------------PRIEDAS"Etileno oksido negalima naudoti maisto priedams sterilizuoti| || |E 400 ALGINO RŪGŠTISApibrėžimas | Linijinis glikuronoglikanas, daugiausia susidedantis iš D-manurono rūgšties, sujungtos β-(1-4) ir L-gulurono rūgšties, sujungtos α-(1-4) vienetų piranozės žiedo forma. Hidrofolinis koloidinis angliavandenis ekstrahuojamas naudojant atskiestą šarmą iš rusvųjų jūros dumblių (Phaeophyceae) įvairių rūšių natūraliųjų atmainų |Komercinis chemikalų sąrašo numeris (EINECS) | 232-680-1 |Cheminė formulė | (C6H8O6)n |Molekulinė masė | 10000–600000 (tipiška vidutinė) |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Bevandenėje medžiagoje algino rūgštyje yra ne mažiau kaip 20 % ir ne daugiau kaip 23 % anglies dioksido (CO2), lygiaverčių ne mažiau kaip 91 % ir ne daugiau kaip 104,5 % algino rūgšties (C6H8O6)n (apskaičiuojama pagal tokį pat svorį 200) |Apibūdinimas | Algino rūgštis gali būti pluoštinio, granulių, grūdėto ir miltelių pavidalo formose. Ji būna nuo baltos iki gelsvai rudos spalvos ir beveik bekvapė |IdentifikavimasA. Tirpumas | Netirpi vandenyje ir organiniuose tirpikliuose, lėtai tirpstanti dinatrio karbonato, natrio hidroksido ir tretinio natrio fosfato tirpaluose |B. Kalcio chlorido nusėdimo testas | 1 M natrio hidroksido tirpale į 0,5 % bandinio tirpalo įpilama viena penktoji kalcio chlorido 2,5 % tirpalo tūrio. Susidaro tūrinės, drebučių pavidalo nuosėdos. Šiuo testu algino rūgštis išskiriama iš gumiarabiko, natrio karboksimetilceliuliozės, karboksimetilkrakmolo, karagenino, želatinos, ghatti dervos, karaya sakų, saldžiosios ceratonijos dervos, metilceliuliozės ir tragakanto dervos |C. Amonio sulfato nusėdimo testas | 1 M natrio hidroksido tirpale į 0,5 % bandinio tirpalo įpilama pusė amonio sulfato prisotinto tirpalo tūrio. Nesusidaro jokios nuosėdos. Šiuo testu algino rūgštis išskiriama iš agaro, natrio karboksimetilceliuliozės, karagenino, de-esterinto pektino, želatinos, saldžiosios ceratonijos dervos, metilceliuliozės ir krakmolo |D. Spalvinė reakcija | Kuo geriau 0,01 g bandinio ištirpinama plakant su 0,15 ml 0,1 N natrio hidroksido ir įlašinama 1 ml digeliežies sulfato rūgšties. Po 5 minučių tirpalas nusidažo sodriai raudona spalva, kuri galiausiai tampa tamsiai purpurine |GrynumaspH 3 % suspensijos | 2,0–3,5 |Masės sumažėjimas džiovinant | Ne daugiau kaip 15 % (105 °C, 4 val.) |Sulfatiniai pelenai | Ne daugiau kaip 8 % bevandenėje medžiagoje |Natrio hidroksidas (1 M tirpalas) | Ne daugiau kaip 2 % netirpių medžiagų bevandenėje fazėje |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 20 mg/kg |Bendras apsauginių plokštelių skaičius | Ne daugiau kaip 5000 kolonijų vienam gramui |Mielės ir pelėsiai | Ne daugiau kaip 500 kolonijų vienam gramui |E.coli | Neigiamas 5 gramuose |Salmonella spp. | Neigiamas 10 gramų |E 401 NATRIO ALGINATASApibrėžimasCheminis pavadinimas | Algino rūgšties natrio druska |Cheminė formulė | (C6H7NaO6)n |Molekulinė masė | 10000–600000 (tipiška vidutinė) |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Bevandenėje medžiagoje yra ne mažiau kaip 18 % ir ne daugiau kaip 21 % anglies dioksido, atitinkančio ne mažiau kaip 90,8 % ir ne daugiau kaip 106,0 % natrio alginato (apskaičiuojama pagal tokį pat svorį 222) |Apibūdinimas | Beveik bekvapiai nuo baltos iki gelsvos spalvos pluoštiniai arba granuliuoti milteliai |IdentifikavimasA. Teigiamas testas natriui ir algino rūgščiai | | |GrynumasMasės sumažėjimas džiovinant | Ne daugiau kaip 15 % (105 °C, 4 val.) |Vandenyje netirpios medžiagos | Ne daugiau kaip 2 % bevandenėje medžiagoje |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 20 mg/kg |Bendras apsauginių plokštelių skaičius | Ne daugiau kaip 5000 kolonijų vienam gramui |Mielės ir pelėsiai | Ne daugiau kaip 500 kolonijų vienam gramui |E.coli | Neigiamas 5 gramuose |Salmonella spp. | Neigiamas 10 gramų |E 402 KALIO ALGINATASApibrėžimasCheminis pavadinimas | Algino rūgšties kalio druska |Cheminė formulė | (C6H7KO6)n |Molekulinė masė | 10000–600000 (tipiška vidutinė) |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Bevandenėje medžiagoje yra ne mažiau kaip 16,5 % ir ne daugiau kaip 19,5 % anglies dioksido, atitinkančio ne mažiau kaip 89,2 % ir ne daugiau kaip 105,5 % kalio alginato (apskaičiuojama pagal tokį pat svorį 238) |Apibūdinimas | Beveik bekvapiai nuo baltos iki gelsvos spalvos pluoštiniai arba granuliuoti milteliai |IdentifikavimasA. Teigiamas testas kaliui ir algino rūgščiai | | |GrynumasMasės sumažėjimas džiovinant | Ne daugiau kaip 15 % (105 °C, 4 val.) |Vandenyje netirpios medžiagos | Ne daugiau kaip 2 % bevandenėje medžiagoje |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 20 mg/kg |Bendras apsauginių plokštelių skaičius | Ne daugiau kaip 5000 kolonijų vienam gramui |Mielės ir pelėsiai | Ne daugiau kaip 500 kolonijų vienam gramui |E.coli | Neigiamas 5 gramuose |Salmonella spp. | Neigiamas 10 gramų |E 403 AMONIO ALGINATASApibrėžimasCheminis pavadinimas | Algino rūgšties amonio druska |Cheminė formulė | (C6H11NO6)n |Molekulinė masė | 10000–600000 (tipiška vidutinė) |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Bevandenėje medžiagoje yra ne mažiau kaip 18 % ir ne daugiau kaip 21 % anglies dioksido, atitinkančio ne mažiau kaip 88,7 % ir ne daugiau kaip 103,6 % amonio alginato (apskaičiuojama pagal tokį pat svorį 217) |Apibūdinimas | Nuo baltos iki gelsvos spalvos pluoštiniai arba granuliuoti milteliai |IdentifikavimasA. Teigiamas testas amoniui ir algino rūgščiai | | |GrynumasMasės sumažėjimas džiovinant | Ne daugiau kaip 15 % (105 °C, 4 val.) |Sulfatiniai pelenai | Ne daugiau kaip 7 % sausoje medžiagoje |Vandenyje netirpios medžiagos | Ne daugiau kaip 2 % bevandenėje medžiagoje |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai | Ne daugiau kaip 20 mg/kg |Bendras apsauginių plokštelių skaičius | Ne daugiau kaip 5000 kolonijų vienam gramui |Mielės ir pelėsiai | Ne daugiau kaip 500 kolonijų vienam gramui |E.coli | Neigiamas 5 gramuose |Salmonella spp. | Neigiamas 10 gramų |E 404 KALCIO ALGINATASSinonimai | Alginato kalcio druska |ApibrėžimasCheminis pavadinimas | Algino rūgšties kalcio druska |Cheminė formulė | (C6H7Ca1/2O6)n |Molekulinė masė | 10000–600000 (tipiška vidutinė) |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Bevandenėje medžiagoje yra ne mažiau kaip 18 % ir ne daugiau kaip 21 % anglies dioksido, atitinkančio ne mažiau kaip 89,6 % ir ne daugiau kaip 104,5 % kalcio alginato (apskaičiuojama pagal tokį pat svorį 219) |Apibūdinimas | Beveik bekvapiai nuo baltos iki gelsvos spalvos pluoštiniai arba granuliuoti milteliai |IdentifikavimasA.Teigiamas testas kalciui ir algino rūgščiai | | |GrynumasMasės sumažėjimas džiovinant | Ne daugiau kaip 15,0 % (105 °C, 4 val.) |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 20 mg/kg |Bendras apsauginių plokštelių skaičius | Ne daugiau kaip 5000 kolonijų vienam gramui |Mielės ir pelėsiai | Ne daugiau kaip 500 kolonijų vienam gramui |E.coli | Neigiamas 5 gramuose |Salmonella spp. | Neigiamas 10 gramų |E 405 PROPAN-1, 2-DIOLIO ALGINATASSinonimai | Hidroksipropilo alginatas Algino rūgšties 1,2-propandiolio esteris Propilenglikolio alginatas |ApibrėžimasCheminis pavadinimas | Algino rūgšties propan-1, 2-diolio esteris, kuris skiriasi sudėtimi pagal savo esterinimo laipsnį ir laisvųjų bei neutralizuotų karboksilo grupių procentą molekulėje |Cheminė formulė | (C9H14O7)n (esterifikuota) |Molekulinė masė | 10000–600000 (tipiška vidutinė) |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Bevandenėje medžiagoje ne mažiau kaip 16 % ir ne daugiau kaip 20 % anglies dioksido CO2 |Apibūdinimas | Beveik bekvapiai nuo baltos iki gelsvai rudos spalvos pluoštiniai arba granuliuoti milteliai |IdentifikavimasA.Teigiamas testas 1,2-propandioliui ir algino rūgščiai po hidrolizės | | |GrynumasMasės sumažėjimas džiovinant | Ne daugiau kaip 20 % (105 °C, 4 val.) |Bendras propan-1, 2-diolio kiekis | Ne mažiau kaip 15 % ir ne daugiau kaip 45 % |Laisvasis propan-1, 2-diolio kiekis | Ne daugiau kaip 15 % |Vandenyje netirpios medžiagos | Ne daugiau kaip 2 % bevandenėje medžiagoje |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 20 mg/kg |Bendras apsauginių plokštelių skaičius | Ne daugiau kaip 5000 kolonijų vienam gramui |Mielės ir pelėsiai | Ne daugiau kaip 500 kolonijų vienam gramui |E.coli | Neigiamas 5 gramuose |Salmonella spp. | Neigiamas 10 gramų |E 406 AGARASSinonimai | Gelose Japonų agaras Bengalų, Ceilono, kinų arba japonų želatina Layor Carang |ApibrėžimasCheminis pavadinimas | Agaras yra hidrofilinis koloidinis polisacharidas, daugiausia susidedantis iš D-galaktozės vienetų. Beveik kiekviename D-galaktopiranozės dešimtajame vienete viena iš hidroksilo grupių esterifikuojama sieros rūgštimi, neutralizuota kalciu, magniu, kaliu arba natriu. Agaras ekstrahuojamas iš tam tikrų Gelidiaceae ir Sphaerococcaceae šeimų jūrinių dumblių natūraliųjų atmainų bei giminingų Rhodophyceae klasės raudonųjų dumblių. |Komercinis chemikalų sąrašo numeris (EINECS) | 232-658-1 |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Gelio koncentracijos riba ne didesnė kaip 0,25 % |Apibūdinimas | Agaras yra bekvapis arba turi silpną savitą kvapą. Nematinis agaras dažnai yra pluoštuose, susidedančiuose iš plonų, membraninių, sulipusių juostelių, arba supjaustytose, dribsnių ar granulių pavidalo formose. Jis gali būti nuo šviesiai gelsvos ir oranžinės, gelsvos ir pilkos iki blankiai geltonos spalvos arba bespalvis. Drėgnas jis yra kietas, sausas — trapus. Miltelių pavidalo agaras yra nuo baltos iki gelsvai baltos arba blankiai geltonos spalvos. Vandenyje tiriamas mikroskopu agaras atrodo granuliuotas ir šiek tiek pluoštinis, jame gali būti keli kempinių dyglių gabalėliai ir kelios diatomų dalelės. Miltelių pavidalo agaras chlorelio hidrato tirpale yra labiau permatomas negu vandenyje, daugmaž granuliuotas, ruožuotas, kampuotas ir retkarčiais turi diatomų dalelės. Gelio koncentracija gali būti standartizuojama pridedant dekstrozės ir maltodekstrinų arba sacharozės. |IdentifikavimasA. Tirpumas | Netirpus šaltame vandenyje; tirpus verdančiame vandenyje |GrynumasMasės sumažėjimas džiovinant | Ne daugiau kaip 22 % (105 °C, 5 val.) |Pelenai | Ne daugiau kaip 6,5 % bevandenėje medžiagoje 550 °C temperatūroje |Rūgštyje netirpūs pelenai (netirpūs apytikriai 3 N vandenilio chloride) | Ne daugiau kaip 0,5 % bevandenėje medžiagoje 550 °C temperatūroje |Netirpios medžiagos (karštame vandenyje) | Ne daugiau kaip 1,0 % |Krakmolas | Nenustatoma tokiu metodu: į 1:10 bandinio tirpalo įlašinama keli jodo tirpalo lašai. Mėlyna spalva neatsiranda |elatina ir kiti baltymai | Maždaug 1 g agaro ištirpinama 100 ml verdančio vandens ir paliekama atvėsti iki apie 50 °C. Į 5 ml tirpalo įlašinami 5 ml trinitrofenolio tirpalo (1 g bevandenio trinitrofenolio/100 ml karšto vandens). Per 10 minučių neatsiranda drumstumo |Vandens absorbcija | 5 ml agaro įpilama į matavimo cilindrą, iki žymės pripildoma vandens, sumaišoma ir 24 val. paliekama stovėti apie 25 °C temperatūroje. Cilindro turinys išpilamas per sudrėkintą stiklo vatą leidžiant vandeniui nutekėti į antrą 100 ml matavimo cilindrą. Gaunama ne daugiau kaip 75 ml vandens |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 20 mg/kg |E 407 KARAGENINASSinonimai | Produktai prekybai išskiriami skirtingais pavadinimais, tokiais kaip: Airiškų samanų geloseEucheuman (iš Eucheumaspp.)Iridophycan (iš Iridaeaspp.)Hypnean (iš Hypneaspp.)Banguolis arba daniškas agaras (iš Furcellaria fastigiata)Karageninas (iš Chondrusir Gigartinaspp.) |Apibrėžimas | Karageninas gaunamas vandeniniu ekstrahavimu iš Rhodophyceae (raudonųjų jūros dumblių) klasės Gigartinaceae, Solieriaceae, Hypneaceae ir Furcellariaceae šeimų jūros dumblių natūraliųjų atmainų. Nenaudojamas joks kitas organinis nusodiklis, išskyrus metanolį, etanolį ir propan-2-olį. Karageninas daugiausia susideda iš polisacharido sulfato esterių kalio druskų, natrio chlorido, magnio ir kalcio druskų, kurios hidrolizės metu išskiria galaktozę ir 3,6-anhidrogalaktozę. Karageninas negali būti hidrolizuotas ar kitaip chemiškai skaidomas |Komercinis chemikalų sąrašo numeris (EINECS) | 232-524-2 |Apibūdinimas | Nuo gelsvų iki bespalvių, nuo rupių iki smulkių, beveik bekvapiai milteliai |IdentifikavimasA.Teigiamas testas galaktozei, anhidrogalaktozei ir sulfatui | | |GrynumasMetanolio, etanolio propan-2-olio kiekis | Ne daugiau kaip 0,1 % pavieniui arba junginyje |1,5 % tirpalo klampa 75 °C temperatūroje | Ne mažiau kaip 5 mPa/s |Masės sumažėjimas džiovinant | Ne daugiau kaip 12 % (105 °C, 4 val.) |Sulfatas | Ne mažiau kaip 15 % ir ne daugiau kaip 40 % bevandenėje medžiagoje (išreiškiant SO4) |Pelenai | Ne mažiau kaip 15 % ir ne daugiau kaip 40 % bevandenėje medžiagoje 550 °C temperatūroje |Rūgštyje netirpūs pelenai | Ne daugiau kaip 1 % bevandenėje medžiagoje (netirpūs 10 % vandenilio chloride) |Rūgštyje netirpi medžiaga | Ne daugiau kaip 2 % bevandenėje medžiagoje (netirpi 1 % v/v sieros rūgštyje) |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 20 mg/kg |Bendras apsauginių plokštelių skaičius | Ne daugiau kaip 5000 kolonijų vienam gramui |Mielės ir pelėsiai | Ne daugiau kaip 300 kolonijų vienam gramui |E.coli | Neigiamas 5 gramuose |Salmonella spp. | Neigiamas 10 gramų |E 407 a PERDIRBTI EUCHEUMA JŪROS DUMBLIAISinonimai | PES (perdirbtų eucheuma jūros dumblių akronimas) |Apibrėžimas | Perdirbti eucheuma jūros dumbliai gaunami Rhodophyceae (raudonų jūros dumblių) klasės Eucheuma cottoniiir Eucheuma spinosumnatūraliųjų atmainų jūros dumblių vandeniniu šarminiu (KOH) apdorojimu pašalinant priemaišas ir išgaunant produktą gėlu vandeniu plaunant bei džiovinant. Toliau gali būti gryninama plaunant metanoliu, etanoliu arba propan-2-oliu ir džiovinant. Produktas daugiausia susideda iš polisacharido sulfato esterių kalio druskų, kurios hidrolizės metu išskiria galaktoze ir 3,6-anhidrogalaktoze. Polisacharido sulfato esterių natrio chlorido, kalcio ir magnio druskų yra mažiau, be to, produkte yra iki 15 % algal-celiuliozės. Perdirbtuose eucheuma jūros dumbliuose karageninas negali būti hidrolizuotas ar kitaip chemiškai skaidomas |Apibūdinimas | Nuo gelsvai rudos iki gelsvos spalvos, nuo rupių iki smulkių, beveik bekvapiai milteliai |IdentifikavimasA.Teigiamas testas galaktozei, anhidrogalaktozei ir sulfatui | | |B. Tirpumas | Sudaro drumstas klampias suspensijas vandenyje. Netirpus etanolyje |GrynumasMetanolio, etanolio propan-2-olio kiekis | Ne daugiau kaip 0,1 % pavieniui arba junginyje |1,5 % tirpalo klampa 75 °C temperatūroje | Ne mažiau kaip 5 mPa/s |Masės sumažėjimas džiovinant | Ne daugiau kaip 12 % (105 °C, 4 val.) |Sulfatas | Ne mažiau kaip 15 % ir ne daugiau kaip 40 % sausoje medžiagoje (išreiškiant SO4) |Pelenai | Ne mažiau kaip 1 % ir ne daugiau kaip 40 % sausoje medžiagoje 550 °C temperatūroje |Rūgštyje netirpūs pelenai | Ne daugiau kaip 1 % sausoje medžiagoje (netirpūs 10 % vandenilio chloride) |Rūgštyje netirpi medžiaga | Ne mažiau kaip 8 % ir ne daugiau kaip 15 % sausoje medžiagoje (netirpi 1 % v/v sieros rūgštyje) |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 20 mg/kg |Bendras apsauginių plokštelių skaičius | Ne daugiau kaip 5000 kolonijų vienam gramui |Mielės ir pelėsiai | Ne daugiau kaip 300 kolonijų vienam gramui |E.coli | Neigiamas 5 gramuose |Salmonella spp. | Neigiamas 10 gramų |E 410 SALDŽIOSIOS CERATONIJOS DERVASinonimai | Ceratonijos derva Saldžiosios ceratonijos derva |Apibrėžimas | Saldžiosios ceratonijos derva yra Cerationia siliqua (L.) Taub. (Leguminosae šeimos) ceratonijos natūraliųjų atmainų sėklų matinis endospermas. Ji daugiausia susideda iš didelės molekulinės masės hidrokoloidinio polisacharido, sudaryto iš galaktopiranozės ir manopiranozės vienetų, sujungtų glikozidiniais ryšiais, kurie chemiškai gali būti apibūdinami kaip galaktomananai |Molekulinė masė | 50000–3000000 |Komercinis chemikalų sąrašo numeris (EINECS) | 232-541-5 |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Ne mažiau kaip 75 % galaktomananų |Apibūdinimas | Nuo baltos iki gelsvai baltos spalvos beveik bekvapiai milteliai |IdentifikavimasA. Teigiami testai galaktozės manozei | | |B. Mikroskopinis tyrimas | Ant stiklelio užlašinama truputis matinio mėginio vandeniniame tirpale, kuriame yra 0,5 % jodo ir 1 % kalio jodato, ir tiriama mikroskopu. Saldžiosios ceratonijos dervoje yra atskirtų arba su nedaug tarpų ilgų įtemptų vamzdelių formos ląstelių, jų rudi kiekiai daug rečiau susidaro guar dervoje. Guar dervoje yra nuo apvalių iki kriaušės formos nuo geltonos iki rudos spalvos ląstelių artimų grupių |C. Tirpumas | Tirpus karštame vandenyje, netirpus etanolyje |GrynumasMasės sumažėjimas džiovinant | Ne daugiau kaip 15 % (105 °C, 5 val.) |Pelenai | Ne daugiau kaip 1,2 % 800 °C temperatūroje |Proteinas (N x 6,25) | Ne daugiau kaip 7 % |Rūgštyje netirpi medžiaga | Ne daugiau kaip 4 % |Krakmolas | Nenustatoma tokiu metodu: į 1:10 bandinio tirpalo įlašinami keli jodo tirpalo lašai. Mėlyna spalva neatsiranda |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 20 mg/kg |Etanolis ir propan-2 olis | Ne daugiau kaip 1 % pavieniui arba junginyje |E 412 GUAR DERVASinonimai | Cyamopsis derva Guar milteliai |Apibrėžimas | Guar derva yra Cyamopsis tetragonolobus (L.) Taub. (Leguminosae šeimos) guar augalo natūraliųjų atmainų sėklų matinis endospermas. Ji daugiausia susideda iš didelės molekulinės masės hidrokoloidinio polisacharido, sudaryto iš galaktopiranozės ir manopiranozės vienetų, sujungtų glikozidiniais ryšiais, kurie chemiškai gali būti apibūdinami kaip galaktomananai |Komercinis chemikalų sąrašo numeris (EINECS) | 232-536-0 |Molekulinė masė | 50000–8000000 |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Ne mažiau kaip 75 % galaktomananų |Apibūdinimas | Nuo baltos iki gelsvai baltos spalvos beveik bekvapiai milteliai |IdentifikavimasA. Teigiami testai galaktozei ir manozei | | |B. Tirpumas | Tirpus šaltame vandenyje |GrynumasMasės sumažėjimas džiovinant | Ne daugiau kaip 15 % (105 °C, 5 val.) |Pelenai | Ne daugiau kaip 1,5 % 800 °C temperatūroje |Rūgštyje netirpi medžiaga | Ne daugiau kaip 7 % |Proteinas (N x 6,25) | Ne daugiau kaip 10 % |Krakmolas | Nenustatoma tokiu metodu: į 1:10 bandinio tirpalą įlašinami keli jodo tirpalo lašai. (Neatsiranda mėlyna spalva) |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 20 mg/kg |E 413 TRAGAKANTASSinonimai | Tragakantas Tragantas |Apibrėžimas | Tragakantas yra sausas eksudatas, gaunamas iš Astragalus gummifer Labillardiere ir kitų Astragalus (Leguminosae šeimos) azijinių rūšių natūraliųjų atmainų kamienų ir šakų. Jis daugiausia susideda iš didelės molekulinės masės polisacharidų (galaktoarabanų ir rūgštinių polisacharidų), kurie hidrolizės metu išskiria galakturono rūgštį, galaktozę, arabinozę, ksilozę ir fukozę. Taip pat gali būti ir maži ramnozės ir gliukozės (gaunamos iš krakmolo ir (arba) celiuliozės) kiekiai |Molekulinė masė | Apytikriai 8000000 |Komercinis chemikalų sąrašo numeris (EINECS) | 232-252-5 |Apibūdinimas | Matinė tragakanto derva — tai plokšti, plono sluoksnio, tiesūs arba kreivi fragmentai arba 0,5–2,5 mm storio ir iki 3 cm ilgio spirališkai susuktos dalys. Ši medžiaga yra nuo baltos iki blankiai geltonos spalvos, bet kelios dalys gali turėti raudoną atspalvį. Dalys yra suragėjusio su trumpais įtrūkimais audinio. Derva yra bekvapė, o tirpalai — neskanaus, glitaus skonio. Miltelių pavidalo tragakantas yra nuo baltos iki blankiai geltonos spalvos arba nuo šviesiai rožinės iki rudos spalvos (blankiai rudos) |IdentifikavimasA. Tirpumas | 50 ml vandens išbrinkinama 1 g bandinio, sudarant lygias, standžias, opalines gleives; netirpus etanolyje ir nebrinksta 60 % (w/v) vandeniniame etanolyje |GrynumasNeigiamas testas Karaya sakams | 1 g kaitinamas 20 ml vandens, kol susidaro gleivės, pridedama 5 ml vandenilio chlorido ir dar 5 min. mišinys kaitinamas Neatsiranda ilgalaikės rožinės arba raudonos spalvos |Masės sumažėjimas džiovinant | Ne daugiau kaip 16 % (105 °C, 5 val.) |Bendrieji pelenai | Ne daugiau kaip 4 % |Rūgštyje netirpūs pelenai | Ne daugiau kaip 0,5 % |Rūgštyje netirpi medžiaga | Ne daugiau kaip 2 % |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 20 mg/kg |Salmonella spp. | Neigiamas 10 gramų |E.coli | Neigiamas 5 gramuose |E 414 AKACIJOS SAKAISinonimai | Gumiarabikas |Apibrėžimas | Akacijos sakai yra sausas eksudatas, gaunamas iš Acacia senegal (L) Willdenow arba artimai susijusių Akacijos (Leguminosae šeimos) rūšių kamienų ir šakų natūraliųjų atmainų. Jis daugiausia susideda iš didelės molekulinės masės polisacharidų ir jų kalcio, magnio ir kalio druskų, kurios hidrolizės metu išskiria arabinozę, galaktozę, ramnozę ir galakturono rūgštį. |Molekulinė masė | Apytikriai 350000 |Komercinis chemikalų sąrašo numeris (EINECS) | 232-519-5 |Apibūdinimas | Matiniai akacijos sakai yra įvairių dydžių balti arba gelsvai balti rutulio pavidalo lašai arba kampuoti fragmentai, kartais sumaišyti su tamsesniais fragmentais. Taip pat gali būti baltos iki gelsvai baltos spalvos dribsnių, granulių, miltelių arba purškiamojo džiovinimo medžiagos pavidalo. |IdentifikavimasA. Tirpumas | 2 ml šalto vandens ištirpinamas 1 g, sudarant tirpalą, kuris lengvai teka ir pagal lakmusą yra rūgštis, netirpus etanolyje |GrynumasMasės sumažėjimas džiovinant | Ne daugiau kaip 17 % (105 °C, 5 val.) grūdėtai medžiagai ir ne daugiau kaip 10 % (105 °C, 4 val.) purškiamojo džiovinimo medžiagai |Bendrieji pelenai | Ne daugiau kaip 4 % |Rūgštyje netirpūs pelenai | Ne daugiau kaip 0,5 % |Rūgštyje netirpi medžiaga | Ne daugiau kaip 1 % |Krakmolas arba dekstrinas | Sakų tirpalas (1:50) virinamas ir vėsinamas, į 5 ml įlašinamas 1 jodo tirpalo lašas, neatsiranda melsva arba rausva spalvos |Taninas | Į 10 ml tirpalo (1:50) pridedama apie 0,1 ml geležies chlorido tirpalo (9 g FeCl3. 6 H2O paruošta iki 100 ml su vandeniu), neatsiranda juosva spalva arba juosvos nuosėdos |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 20 mg/kg |Hidrolizės produktai | Nėra manozės, ksilozės ir galakturono rūgšties (nustatyta chromatografija) |Salmonella spp. | Neigiamas 10 gramų |E.coli | Neigiamas 5 gramuose |E 415 KSANTANO DERVAApibrėžimas | Ksantano derva yra didelės molekulinės masės polisacharido derva, gaunama angliavandenio kultūrinės fermentacijos su natūraliųjų atmainų Xanthomonas campestris būdu, gryninama rekuperacijos su etanoliu arba propan-2-oliu būdu, džiovinta ir sumalta. Joje yra D-gliukozės ir D-manozės, kaip dominuojančių heksozės vienetų, kartu su D-gliukurono ir piruvine rūgštimis ir ji yra paruošiama kaip natrio chloridas, kalio arba kalcio druskos. Jos tirpalai yra neutralūs |Molekulinė masė | Apytikriai 1000000 |Komercinis chemikalų sąrašo numeris (EINECS) | 234-394-2 |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Sausoje medžiagoje ne mažiau kaip 4,2 % ir ne daugiau kaip 5 % CO2,atitinkančio 91 %–108 % ksantano dervos |Apibūdinimas | Kreminės spalvos milteliai |IdentifikavimasA. Tirpumas | Tirpus vandenyje, netirpus etanolyje |GrynumasMasės sumažėjimas džiovinant | Ne daugiau kaip 15 % (105 °C, 2½ val.) |Bendrieji pelenai | Ne daugiau kaip 16 % 650 °C temperatūroje bevandenėje medžiagoje po 4 val. džiovinimo 105 °C temperatūroje |Piruvinė rūgštis | Ne daugiau kaip 1,5 % |Azotas | Ne daugiau kaip 1,5 % |Propan-2-olis | Ne daugiau kaip 500 mg/kg |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 20 mg/kg |Bendras apsauginių plokštelių skaičius | Ne daugiau kaip 10000 kolonijų vienam gramui |Mielės ir pelėsiai | Ne daugiau kaip 300 kolonijų vienam gramui |E.coli | Neigiamas 5 gramuose |Salmonella spp. | Neigiamas 10 gramų |Xanthomonas campestris | Gyvybingų ląstelių nėra |E 416 KARAYA SAKAISinonimai | Katilo Kadaya Sterculia sakai Sterculia Karaya, karaya sakai Kullo Kuterra |Apibrėžimas | Karaya sakai yra sausas eksudatas, gaunamas iš Sterculia urens Roxburgh ir kitų Sterculia (Sterculiaceae šeimos) rūšių arba Cochlospermum gossypium A. P. Candolle arba kitų Cochlospermum (Bixaceaešeimos) rūšių natūraliųjų atmainų kamienų ir šakų. Jis daugiausia susideda iš didelės molekulinės masės acetilintų polisacharidų, kurie hidrolizės metu išskiriai galaktozę, ramnozę, galakturono rūgštį, kartu su mažesniais gliukurono rūgšties kiekiais |Komercinis chemikalų sąrašo numeris (EINECS) | 232-539-4 |Apibūdinimas | Karaya sakai yra įvairių dydžių lašeliai ir netaisyklingi nevienodi gabalėliai, turintys savitą pusiau kristalinę išvaizdą. Jie yra nuo geltonos iki rausvai rudos spalvos, permatomi ir suragėję. Miltelių pavidalo Karaya sakai yra blankiai pilkos iki rausvai rudos spalvos. Sakai turi savitą acto rūgšties kvapą |IdentifikavimasA. Tirpumas | Netirpus etanolyje |B. Brinkimas etanolio tirpale | Karaya sakai, skirtingai nuo kitų sakų, brinksta 60 % etanolyje |GrynumasMasės sumažėjimas džiovinant | Ne daugiau kaip 20 % (105 °C, 5 val.) |Bendrieji pelenai | Ne daugiau kaip 8 % |Rūgštyje netirpūs pelenai | Ne daugiau kaip 1 % |Rūgštyje netirpi medžiaga | Ne daugiau kaip 3 % |Lakioji rūgštis | Ne daugiau kaip 10 % (išreiškiant acto rūgštimi) |Krakmolas | Nenustatoma |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 20 mg/kg |Salmonella spp. | Neigiamas 10 gramų |E.coli | Neigiamas 5 gramuose |E 417 TARA DERVAApibrėžimas | Tara derva gaunama malant Caesalpinia spinosa (Leguminosae šeimos) natūraliųjų atmainų endospermą. Ji daugiausia susideda iš didelės molekulinės masės polisacharidų, sudarytų daugiausia iš galaktomanų. Svarbiausioji sudedamoji dalis yra (1-4)-β-D-manopiranozės linijinės grandinės vienetai su α-D-galaktopiranozės vienetais, prijungtais (1-6) jungtimis. Tara dervoje manozės ir galaktozės santykis yra 3:1. (Saldžiosios ceratonijos dervoje šis santykis yra 4:1, o guar dervoje — 2:1) |Komercinis chemikalų sąrašo numeris (EINECS) | 254-409-6 |Apibūdinimas | Nuo baltos iki baltai gelsvos spalvos bekvapiai milteliai |IdentifikavimasA. Tirpumas | Tirpus vandenyje Netirpus etanolyje |B. Gelio susidarymas | Į vandeninį bandinio tirpalą įpilama maži natrio borato kiekiai, susidaro gelis |GrynumasMasės sumažėjimas džiovinant | Ne daugiau kaip 15 % |Pelenai | Ne daugiau kaip 1,5 % |Rūgštyje netirpi medžiaga | Ne daugiau kaip 2 % |Proteinas | Ne daugiau kaip 3,5 % (faktorius N x 5,7) |Krakmolas | Nenustatoma |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 20 mg/kg |E 418 GELLAN DERVAApibrėžimas | Gellan derva yra didelės molekulinės masės polisacharido derva, gaunama angliavandenio kultūrinės fermentacijos su natūraliųjų atmainų Pseudomonas elodea būdu, gryninama rekuperacijos su izopropilo alkoholiu, džiovinta ir sumalta. Didelės molekulinės masės polisacharidas daugiausia sudarytas iš pasikartojančio tetrasacharido vieno ramnozės vieneto, vienos gliukurono rūgšties, dviejų gliukozių, pakeistų acilo (gliceril ir acetil) grupių, kaip O-glikozidiškai surištų esterių. Gliukurono rūgštis neutralizuota kalio, natrio chlorido, kalcio ir magnio druskų mišiniu |Komercinis chemikalų sąrašo numeris (EINECS) | 275-117-5 |Molekulinė masė | Apytikriai 500000 |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Ne mažiau kaip 3,3 % ir ne daugiau kaip 6,8 % CO2sausoje medžiagoje |Apibūdinimas | Beveik balti milteliai |IdentifikavimasA. Tirpumas | Tirpus vandenyje sudarant klampų tirpalą Netirpus etanolyje |GrynumasMasės sumažėjimas džiovinant | Ne daugiau kaip 15 % po džiovinimo (105 °C, 2½ val.) |Azotas | Ne daugiau kaip 3 % |Propan-2-olis | Ne daugiau kaip 750 mg/kg |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 2 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 20 mg/kg |Bendras apsauginių plokštelių skaičius | Ne daugiau kaip 10000 kolonijų vienam gramui |Mielės ir pelėsiai | Ne daugiau kaip 400 kolonijų vienam gramui |E.coli | Neigiamas 5 gramuose |Salmonella spp. | Neigiamas 10 gramų |E 422 GLICEROLISSinonimai | Glicerinas Glicerinas |ApibrėžimasCheminis pavadinimas | 1,2,3-propantriolis Glicerolis Trihidroksipropanas |Komercinis chemikalų sąrašo numeris (EINECS) | 200-289-5 |Cheminė formulė | C3H8O3 |Molekulinė masė | 92,10 |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Ne mažiau kaip 98 % glicerolio bevandenėje medžiagoje |Apibūdinimas | Skaidrus, bespalvis, higroskopinis, panašus į sirupą skystis, ne daugiau kaip silpno savito kvapo, kuris nėra nei ryškus, nei nemalonus |IdentifikavimasA. Akroleino susidarymas kaitinant | Keli bandinio lašai pakaitinami mėgintuvėlyje su apie 0,5 g kalio-vandenilio sulfatu, išsiskiria saviti aštraus kvapo akrilaldehido garai |B. Specifinis svoris (25/25 °C) | Ne mažiau kaip 1,257 |C. Lūžimo rodiklis [n]D20 | 1,471–1,474 |GrynumasVanduo | Ne daugiau kaip 5 % (Karlo Fischerio metodas) |Sulfatiniai pelenai | Ne daugiau kaip 0,01 % 800 ± 25 °C temperatūroje |Butantrioliai | Ne daugiau kaip 0,2 % |Akroleinas, gliukozė ir amonio junginiai | 60 °C temperatūroje penkias minutes pakaitinama 5 ml glicerolio ir 5 ml kalio hidroksido tirpalo mišinys (1:10). Jis nei pageltonuoja, nei skleidžia amoniako kvapą |Riebalų rūgštys ir esteriai | Ne daugiau kaip 0,1 % apskaičiuojant sviesto rūgštimi |Chlorinti junginiai | Ne daugiau kaip 30 mg/kg (reiškiant chloru) |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 2 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |E 431 POLIOKSIETILENO (40) STEARATASSinonimai | Polioksil (40) stearatas, polioksietileno (40) monostearatas |Apibrėžimas | Dirbtinės maistinės stearino rūgšties mono- ir diesterių bei polioksietileno diolių (turinčių vidutinį polimerų ilgį apie 40 oksietileno vienetų) mišinys kartu su laisvuoju polioliu |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Ne mažiau kaip 97,5 % bevandenėje medžiagoje |Apibūdinimas | Kreminės spalvos dribsniai arba silpno kvapo 25 °C temperatūroje kieta vaško konsistencijos medžiaga |IdentifikavimasA. Tirpumas | Tirpus vandenyje, etanolyje, metanolyje ir etilacetate Netirpus mineralinėje alyvoje |B. Kietėjimo intervalas | 39–44°C |C. Infraraudonasis absorbcijos spektras | Polioksietilinto poliolio dalinės riebalų rūgšties esterio savybės |GrynumasVanduo | Ne daugiau kaip 3 % (Karlo Fischerio metodas) |Rūgščių skaičius | Ne daugiau kaip 1 |Muilinimo skaičius | Ne mažiau kaip 25 ir ne daugiau kaip 35 |Hidroksilo skaičius | Ne mažiau kaip 27 ir ne daugiau kaip 40 |1,4-Dioksanas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Laisvasis etileno oksidas | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Etileno glikoliai (mono- ir di-) | Ne daugiau kaip 0,25 % |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 10 mg/kg |E 432 POLIOKSIETILENO SORBITANO MONOLAURATAS (POLISORBATAS 20)Sinonimai | Polisorbatas 20 Polioksietileno (20) sorbitano monolauratas |Apibrėžimas | Dalinių sorbito esterių ir jų mono- ir dianhidridų su dirbtine maistine laurino rūgštimi mišinys sutirštintas su apie 20 etileno oksido moliais vienam sorbitolio ir jo anhidridų moliui |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Ne mažiau kaip 70 % oksietileno grupių, lygiaverčių ne mažiau kaip 97,3 % polioksietileno (20) sorbitano monolaurato bevandenėje medžiagoje |Apibūdinimas | Citrinos iki gintaro spalvos, silpno savito kvapo 25 °C temperatūroje aliejingas skystis |IdentifikavimasA. Tirpumas | Tirpus vandenyje, etanolyje, metanolyje, etilacetate ir dioksane Netirpus mineralinėje alyvoje ir petroleteryje |B. Infraraudonasis absorbcijos spektras | Polioksietilinto poliolio dalinės riebalų rūgšties esterio savybės |GrynumasVanduo | Ne daugiau kaip 3 % (Karlo Fischerio metodas) |Rūgščių skaičius | Ne daugiau kaip 2 |Muilinimo skaičius | Ne mažiau kaip 40 ir ne daugiau kaip 50 |Hidroksilo skaičius | Ne mažiau kaip 96 ir ne daugiau kaip 108 |1,4-Dioksanas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Laisvasis etileno oksidas | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Etileno glikoliai (mono- ir di-) | Ne daugiau kaip 0,25 % |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 10 mg/kg |E 433 POLIOKSIETILENO SORBITANO MONOOLEATAS (POLISORBATAS 80)Sinonimai | Polisorbatas 80 Polioksietileno (20) sorbitano monooleatas |Apibrėžimas | Dalinių sorbito esterių ir jų mono- ir dianhidridų su dirbtine maistine oleino rūgštimi mišinys sutirštintas su apie 20 etileno oksido moliais vienam sorbitolio ir jo anhidridų moliui |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Ne mažiau kaip 65 % oksietileno grupių, lygiaverčių ne mažiau kaip 96,5 % polioksietileno (20) sorbitano monooleato bevandenėje medžiagoje |Apibūdinimas | Citrinos iki gintaro spalvos, silpno savito kvapo 25 °C temperatūroje aliejingas skystis |IdentifikavimasA. Tirpumas | Tirpus vandenyje, etanolyje, metanolyje, etilacetate ir toluene Netirpus mineralinėje alyvoje ir petroleteryje |B. Infraraudonasis absorbcijos spektras | Polioksietilinto poliolio dalinės riebalų rūgšties esterio savybės |GrynumasVanduo | Ne daugiau kaip 3 % (Karlo Fischerio metodas) |Rūgščių skaičius | Ne daugiau kaip 2 |Muilinimo skaičius | Ne mažiau kaip 45 ir ne daugiau kaip 55 |Hidroksilo skaičius | Ne mažiau kaip 65 ir ne daugiau kaip 80 |1,4-Dioksanas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Laisvasis etileno oksidas | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Etileno glikoliai (mono- ir di-) | Ne daugiau kaip 0,25 % |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 10 mg/kg |E 434 POLIOKSIETILENO SORBITANO MONOPALMITITAS (POLISORBATAS 40)Sinonimai | Polisorbatas 40 Polioksietileno (20) sorbitano monopalmititas |Apibrėžimas | Dalinių sorbito esterių ir jų mono- ir dianhidridų su dirbtine maistine palmitino rūgštimi mišinys sutirštintas su apie 20 etileno oksido moliais vienam sorbitolio ir jo anhidridų moliui |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Ne mažiau kaip 66 % oksietileno grupių, lygiaverčių ne mažiau kaip 97 % polioksietileno (20) sorbitano monopalmitito bevandenėje medžiagoje |Apibūdinimas | Nuo geltonos iki oranžinės spalvos, silpno savito kvapo 25 °C temperatūroje aliejingas skystis arba pusiau gelis |IdentifikavimasA. Tirpumas | Tirpus vandenyje, etanolyje, metanolyje, etilacetate ir acetone Netirpus mineralinėje alyvoje |B. Infraraudonasis absorbcijos spektras | Polioksietilinto poliolio dalinės riebalų rūgšties esterio savybės |GrynumasVanduo | Ne daugiau kaip 3 % (Karlo Fischerio metodas) |Rūgščių skaičius | Ne daugiau kaip 2 |Muilinimo skaičius | Ne mažiau kaip 41 ir ne daugiau kaip 52 |Hidroksilo skaičius | Ne mažiau kaip 90 ir ne daugiau kaip 107 |1,4-Dioksanas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Laisvasis etileno oksidas | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Etileno glikoliai (mono- ir di-) | Ne daugiau kaip 0,25 % |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 10 mg/kg |E 435 POLIOKSIETILENO SORBITANO MONOSTEARATAS (POLISORBATAS 60)Sinonimai | Polisorbatas 60 Polioksietileno (20) sorbitano monostearatas |Apibrėžimas | Dalinių sorbito esterių ir jų mono- ir dianhidridų su dirbtine maistine stearino rūgštimi mišinys sutirštintas su apie 20 etileno oksido moliais vienam sorbitolio ir jo anhidridų moliui |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Ne mažiau kaip 65 % oksietileno grupių, lygiaverčių ne mažiau kaip 97 % polioksietileno (20) sorbitano monostearato bevandenėje medžiagoje |Apibūdinimas | Nuo geltonos iki oranžinės spalvos, silpno savito kvapo 25 °C temperatūroje aliejingas skystis arba pusiau gelis |IdentifikavimasA. Tirpumas | Tirpus vandenyje, etilacetate ir toluene. Netirpus mineralinėje alyvoje ir aliejuje |B. Infraraudonasis absorbcijos spektras | Polioksietilinto poliolio dalinės riebalų rūgšties esterio savybės |GrynumasVanduo | Ne daugiau kaip 3 % (Karlo Fischerio metodas) |Rūgščių skaičius | Ne daugiau kaip 2 |Muilinimo skaičius | Ne mažiau kaip 45 ir ne daugiau kaip 55 |Hidroksilo skaičius | Ne mažiau kaip 81 ir ne daugiau kaip 96 |1,4-Dioksanas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Laisvasis etileno oksidas | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Etileno glikoliai (mono- ir di-) | Ne daugiau kaip 0,25 % |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 10 mg/kg |E 436 POLIOKSIETILENO SORBITANO TRISTEARATAS (POLISORBATAS 65)Sinonimai | Polisorbatas 65 Polioksietileno (20) sorbitano tristearatas |Apibrėžimas | Dalinių sorbito esterių ir jų mono- ir dianhidridų su dirbtine maistine stearino rūgštimi mišinys sutirštintas su apie 20 etileno oksido moliais vienam sorbitolio ir jo anhidridų moliui |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Ne mažiau kaip 46 % oksietileno grupių, lygiaverčių ne mažiau kaip 96 % polioksietileno (20) sorbitano tristearato bevandenėje medžiagoje |Apibūdinimas | Gelsvai rudos spalvos, silpno savito kvapo 25 °C temperatūroje kieta vaško konsistencijos medžiaga |IdentifikavimasA. Tirpumas | Išsisklaidantis vandenyje. Tirpus mineralinėje alyvoje, aliejuje, petroleteryje, acetone, eteryje, dioksane, etanolyje ir metanolyje |B. Infraraudonasis absorbcijos spektras | Polioksietilinto poliolio dalinės riebalų rūgšties esterio savybės |C. Kietėjimo intervalas | 29–33°C |GrynumasVanduo | Ne daugiau kaip 3 % (Karlo Fischerio metodas) |Rūgščių skaičius | Ne daugiau kaip 2 |Muilinimo skaičius | Ne mažiau kaip 88 ir ne daugiau kaip 98 |Hidroksilo skaičius | Ne mažiau kaip 40 ir ne daugiau kaip 60 |1,4-Dioksanas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Laisvasis etileno oksidas | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Etileno glikoliai (mono- ir di-) | Ne daugiau kaip 0,25 % |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 10 mg/kg |E 440 (i) PEKTINASApibrėžimas | Pektinas daugiausia susideda iš poligalakturono rūgšties dalinių metilo esterių ir jų amonio druskų, natrio chlorido, kalio ir kalcio druskų. Jis gaunamas ekstrahuojant vandeninėje terpėje tinkamą natūraliųjų atmainų maistinę augalų medžiagą, paprastai citrusinius vaisius arba obuolius. Naudojamas organinis nusodiklis ne koks kitas kaip metanolis, etanolis ir propan-2-olis |Komercinis chemikalų sąrašo numeris (EINECS) | 232-553-0 |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Ne mažiau kaip 65 % galakturono rūgšties be pelenų ir bevandenėje medžiagoje po plovimo su rūgštimi ir alkoholiu |Apibūdinimas | Balti, šviesiai geltoni, šviesiai pilki arba šviesiai rudi milteliai |IdentifikavimasA. Tirpumas | Tirpus vandenyje sudarant koloidinį, opalinį tirpalą. Netirpus etanolyje |GrynumasMasės sumažėjimas džiovinant | Ne daugiau kaip 12 % (105 °C, 2 val.) |Rūgštyje netirpūs pelenai | Ne daugiau kaip 1 % (netirpūs apytikriai 3 N vandenilio chloride) |Sieros dioksidas | Ne daugiau kaip 50 mg/kg bevandenėje medžiagoje |Azoto kiekis | Ne didesnis kaip 1,0 % po plovimo su rūgštimi ir etanoliu |Laisvasis metanolis, etanolis ir propan-2-olis | Ne daugiau kaip 1 % pavieniui arba junginyje bevandenėje medžiagoje |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 20 mg/kg |E 440 (ii) AMIDINTAS PEKTINASApibrėžimas | Amidintas pektinas daugiausia susideda iš dalinių metilo esterių ir poligalakturono rūgšties ir jų amonio druskų, natrio chlorido, kalio ir kalcio druskų amidų. Jis gaunamas ekstrahuojant vandeninėje terpėje tinkamą natūraliųjų atmainų maistinę augalų medžiagą, paprastai citrusinius vaisius arba obuolius ir apdirbant su amoniaku šarminėje terpėje. Naudojamas organinis nusodiklis ne koks kitas kaip metanolis, etanolis ir propan-2-olis |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Ne mažiau kaip 65 % galakturono rūgšties be pelenų ir bevandenėje medžiagoje po plovimo su rūgštimi ir alkoholiu |Apibūdinimas | Balti, šviesiai geltoni, šviesiai pilkšvi arba šviesiai rusvi milteliai |IdentifikavimasA. Tirpumas | Tirpus vandenyje sudarant koloidinį, opalinį tirpalą. Netirpus etanolyje |GrynumasMasės sumažėjimas džiovinant | Ne daugiau kaip 12 % (105 °C, 2 val.) |Rūgštyje netirpūs pelenai | Ne daugiau kaip 1 % (netirpūs apytikriai 3 N vandenilio chloride) |Amidinimo laipsnis | Ne didesnis kaip 25 % bendrų karboksilo grupių |Sieros dioksido liekanos | Ne daugiau kaip 50 mg/kg bevandenėje medžiagoje |Azoto kiekis | Ne didesnis kaip 2,5 % po plovimo su rūgštimi ir etanoliu |Laisvasis metanolis, etanolis ir propan-2-olis | Ne daugiau kaip 1 % pavieniui arba junginyje be lakiųjų medžiagų |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 20 mg/kg |E 442 AMONIO FOSFATIDAISinonimai | Fosfatido rūgšties amonio druskos, fosforilintų gliceridų amonio druskų mišinys |Apibrėžimas | Fosfatido rūgščių amonio junginių mišinys, gaunamas pakeitimo būdu iš maistinių riebalų ir aliejaus (paprastai dalinai sukietėjusio rapso aliejaus). Vieno dviejų arba trijų gliceridų dalys gali būti prisijungusios prie fosforo. Be to, du fosforo esteriai gali būti sujungti kartu kaip fosfatidilfosfatidai |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Ne mažiau kaip 3 % ir ne daugiau kaip 3,4 % fosforo pagal masę; ne mažiau kaip 1,2 % ir ne daugiau kaip 1,5 % amonio (apskaičiuojant N) |Apibūdinimas | Riebi pusiau kieta medžiaga |IdentifikavimasA. Tirpumas | Tirpus riebaluose. Netirpus vandenyje. Dalinai tirpus etanolyje ir acetone |B. Teigiamas testas gliceroliui, riebalų rūgščiai ir fosfatams | | |GrynumasPetroleteryje netirpios medžiagos | Ne daugiau kaip 2,5 % |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 10 mg/kg |E 444 SACHAROZĖS ACETATO IZOBUTIRATASSinonimai | SAIB |Apibrėžimas | Sacharozės acetato izobutiratas yra reakcijos produktų, susidariusių esterinant maistinės rūšies sacharozę su acto rūgšties anhidridu ir izobutano anhidridu, po to distiliuojant, mišinys. Mišinyje yra visi galimi esterių junginiai, kuriuose acetato ir butirato molinis santykis yra apie 2:6 |Komercinis chemikalų sąrašo numeris (EINECS) | 204-771-6 |Cheminis pavadinimas | Sacharozės diacetato heksaizobutiratas |Cheminė formulė | C40H62O19 |Molekulinė masė | 832–856 (apytikriai), C40H62O19 : 846,9 |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Ne mažiau kaip 98,8 % ir ne daugiau kaip 101,9 % C40H62O19 |Apibūdinimas | Blankios šiaudų spalvos, skaidrus ir be nuosėdų, neryškaus kvapo skystis |IdentifikavimasA. Tirpumas | Netirpus vandenyje. Tirpus daugumoje organinių tirpiklių |B. Lūžimo rodiklis | n40D: 1,4492–1,4504 |C. Specifinis svoris | d25D: 1,141–1,151 |GrynumasTriacetinas | Ne daugiau kaip 0,1 % |Rūgščių skaičius | Ne didesnis kaip 0,2 |Muilinimo skaičius | Ne mažiau kaip 524 ir ne daugiau kaip 540 |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |E 445 MEDIENOS KANIFOLIJOS GLICEROLIO ESTERIAISinonimai | Esterinė derva |Apibrėžimas | Dervinės rūgšties iš medienos kanifolijos tri- ir diglicerolio esterių kompleksinis mišinys. Kanifolija gaunama selektyviai ekstrahuojant subrendusius pušų kelmus, po to rafinuojant skystafaziu tirpikliu. Šios sąlygos netaikomos medžiagoms, gautoms pakeitimo būdu iš dervos kanifolijos ir gyvų pušų medžių eksudato, ir medžiagoms, gautoms pakeitimo būdu iš talo alyvos kanifolijos, šalutinio kraftceliuliozės apdirbimo produkto. Galutinis produktas susideda iš apytikriai 90 % dervinių rūgščių ir 10 % neutralių (nerūgštinių junginių). Dervinės rūgšties frakcija yra kompleksinis izomerinių diterpenoido monokarboksirūgščių, turinčių C20H30O2 empirinę molekulinę formulę, mišinys, daugiausia abietino rūgštis. Medžiaga gryninama garų lengvųjų frakcijų distiliavimo arba priešsrovinio distiliavimo būdu |Apibūdinimas | Standi, geltona iki blankiai gintarinės spalvos kieta medžiaga |IdentifikavimasA. Tirpumas | Netirpus vandenyje, tirpus acetone |B. Infraraudonasis absorbcijos spektras | | |GrynumasSpecifinis tirpalo svoris | d2025 ne mažiau kaip 0,935 nustatant 50 % tirpale, d-limonene (97 %, virimo temperatūra 175,5–176°C, d204: 0,84) |Žiedo ir rutulio suminkštinimo intervalas | 82 °C– 90 °C |Rūgščių skaičius | Ne mažiau kaip 3 ir ne daugiau kaip 9 |Hidroksilo skaičius | Ne mažiau kaip 15 ir ne daugiau kaip 45 |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 2 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 10 mg/kg |Talo alyvos kanifolijos nebuvimo testas (sieros testas) | Kai organiniai junginiai, turintys sieros, kaitinami esant natrio formiatui, siera virsta vandenilio sulfidu, kuris gali būti lengvai aptinkamas naudojant švino diacetato popierių. Teigiamas testas parodo talo alyvos kanifolijos vartojimą vietoj medienos kanifolijos |E 450 (i) DINATRIO DIFOSFATASSinonimai | Dinatrio dvivandenilio difosfatas Dinatrio dvivandenilio difosfatas Natriovandenilio difosfatas |ApibrėžimasCheminis pavadinimas | Dinatrio dvivandenilio difosfatas |Komercinis chemikalų sąrašo numeris (EINECS) | | |231-835-0 | | |Cheminė formulė | Na2H2P2O7 |Molekulinė masė | 221,94 |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Ne mažiau kaip 95 % dinatrio difosfato ir ne mažiau kaip 63 %, ir ne daugiau kaip 64,5 % išreiškiant P2O5 |Apibūdinimas | Balti milteliai arba granulės |IdentifikavimasA. Teigiamas testas natriui ir fosfatui | | |B. Tirpumas | Tirpus vandenyje |GrynumaspH 1 % tirpalo | 3,7–5,0 |Masės sumažėjimas džiovinant | Ne daugiau kaip 0,5 % (105 °C, 4 val.) |Vandenyje netirpios medžiagos | Ne daugiau kaip 1 % |Fluoridas | Ne daugiau kaip 10 mg/kg (išreiškiant fluoru) |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 20 mg/kg |E 450 (ii) TRINATRIO DIFOSFATASSinonimai | Trinatriovandenilio difosfatas Trinatrio monovandenilio difosfatas |Apibrėžimas | | |Komercinis chemikalų sąrašo numeris (EINECS) | 238-735-6 | |Cheminė formulė | Monohidratas: | Na3HP2O7. H2O |Bevandenis: | Na3HP2O7 |Molekulinė masė | Monohidratas: | 261,95 |Bevandenis: | 243,93 |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Ne mažiau kaip 95 % bevandenėje medžiagoje ir ne mažiau kaip 57 %, ir ne daugiau kaip 59 % išreiškiant P2O5 |Apibūdinimas | Balti milteliai arba granulės, pasitaiko bevandeniai arba kaip monohidratas |IdentifikavimasA. Teigiamas testas natriui ir fosfatui | | |B. Tirpus vandenyje | | |GrynumaspH 1 % tirpalo | 6,7–7,3 |Masės sumažėjimas užsidegant | 4,5 % bevandeniame junginyje 11,5 % monovandenėje medžiagoje |Masės sumažėjimas džiovinant | Ne daugiau kaip 0,5 % (105 °C, 4 val.) |Vandenyje netirpios medžiagos | Ne daugiau kaip 0,2 % |Fluoridas | Ne daugiau kaip 10 mg/kg išreiškiant fluoru |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 20 mg/kg |E 450 (iii) TETRANATRIO DIFOSFATASSinonimai | Tetranatrio difosfatas Natrio difosfatas |ApibrėžimasCheminis pavadinimas | Tetranatrio difosfatas |Komercinis chemikalų sąrašo numeris (EINECS) | | |231-767-1 | | |Cheminė formulė | Bevandenis: | Na4P2O7 |Dekahidratas: | Na4P2O7. 10 H2O |Molekulinė masė | Bevandenis: | 265,94 |Dekahidratas: | 446,09 |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Ne mažiau kaip 95 % Na4P2O7 degioje medžiagoje ir ne mažiau kaip 52,5 %, ir ne daugiau kaip 54 % išreiškiant P2O5 |Apibūdinimas | Bespalviai ar balti kristalai arba balti kristaliniai ar granuliuoti milteliai. Dekahidratas silpnai skyla sausame ore |IdentifikavimasA. Teigiamas testas natriui ir fosfatui | | |B. Tirpumas | Tirpus vandenyje, netirpus etanolyje |GrynumaspH 1 % tirpalo | 9,8–10,8 |Masės sumažėjimas užsidegant | Ne daugiau kaip 0,5 % bevandenei druskai, ne mažiau kaip 38 % ir ne daugiau kaip 42 % dekahidratui, abiem atvejais po 4 val. džiovinimo 105 °C temperatūroje, o po to 30 minučių deginant 550 °C temperatūroje |Vandenyje netirpios medžiagos | Ne daugiau kaip 0,2 % |Fluoridas | Ne daugiau kaip 10 mg/kg išreiškiant fluoru |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 20 mg/kg |E 450 (v) TETRAKALIO DIFOSFATASSinonimai | Kalio difosfatas Tetrakalio difosfatas |ApibrėžimasCheminis pavadinimas | Tetrakalio difosfatas |Komercinis chemikalų sąrašo numeris (EINECS) | 230-785-7 |Cheminė formulė | K4P2O7 |Molekulinė masė | 330,34 (bevandenis) |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Ne mažiau kaip 95 % degioje medžiagoje ir ne mažiau kaip 42 %, ir ne daugiau kaip 43,7 % išreiškiant P2O5 |Apibūdinimas | Bespalviai kristalai arba balti, labai higroskopiniai milteliai |IdentifikavimasA. Teigiamas testas kaliui ir fosfatui | | |B. Tirpumas | Tirpus vandenyje, netirpus etanolyje |GrynumaspH 1 % tirpalo | 10,0–10,8 |Masės sumažėjimas užsidegant | Ne daugiau kaip 2 % po džiovinimo 4 val. 105 °C temperatūroje bei 30 minučių deginimo 550 °C temperatūroje |Vandenyje netirpios medžiagos | Ne daugiau kaip 0,2 % |Fluoridas | Ne daugiau kaip 10 mg/kg išreiškiant fluoru |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 20 mg/kg |E 450 (vi) KALCIO-VANDENILIO DIFOSFATASSinonimai | Kalcio difosfatas |ApibrėžimasCheminis pavadinimas | Kalcio-vandenilio difosfatas Kalcio-vandenilio difosfatas |Komercinis chemikalų sąrašo numeris (EINECS) | 232-221-5 |Cheminė formulė | Ca2P2O7 |Molekulinė masė | 254,12 |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Ne mažiau kaip 96 % ir ne mažiau kaip 55 %, ir ne daugiau kaip 56 % išreiškiant P2O5 |Apibūdinimas | Smulkūs balti bekvapiai milteliai |IdentifikavimasA. Teigiamas testas kalciui ir fosfatui | | |B. Tirpumas | Netirpus vandenyje. Tirpus skiestame vandenilio chloride ir nitrato rūgštyse |GrynumaspH 10 % suspensijos vandenyje | 5,5–7,0 |Masės sumažėjimas užsidegant | Ne daugiau kaip 1,5 % 30 min. 800 ± 25 °C temperatūroje |Fluoridas | Ne daugiau kaip 50 mg/kg išreiškiant fluoru |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 20 mg/kg |E 450 (vii) KALCIO DVIVANDENILIO DIFOSFATASSinonimai | Kalcio-vandenilio difosfatas Kalcio-dvivandenilio difosfatas |ApibrėžimasCheminis pavadinimas | Kalcio-dvivandenilio difosfatas |Komercinis chemikalų sąrašo numeris (EINECS) | 238-933-2 |Cheminė formulė | CaH2P2O7 |Molekulinė masė | 215,97 |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Ne mažiau kaip 90 % bevandenėje medžiagoje ir ne mažiau kaip 61 %, ir ne daugiau kaip 64 % išreiškiant P2O5 |Apibūdinimas | Balti kristalai arba milteliai |IdentifikavimasA. Teigiamas testas kalciui ir fosfatui | | |GrynumasRūgštyje netirpi medžiaga | Ne daugiau kaip 0,4 % |Fluoridas | Ne daugiau kaip 30 mg/kg išreiškiant fluoru |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 20 mg/kg |E 451 (i) PENTANATRIO TRIFOSFATASSinonimai | Pentanatrio tripolifosfatas Natrio tripolifosfatas |ApibrėžimasCheminis pavadinimas | Pentanatrio trifosfatas |Komercinis chemikalų sąrašo numeris (EINECS) | 231-838-7 |Cheminė formulė | Na5O10P3. xH2O (x = 0 ar 6) |Molekulinė masė | 367,86 |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Ne mažiau kaip 85 % P2O5 ne mažiau kaip 56 % ir ne daugiau kaip 58 % (bevandenio) arba ne mažiau kaip 43 % ir ne daugiau kaip 45 % (heksahidrato) |Apibūdinimas | Baltos šiek tiek higroskopinės granulės arba milteliai |IdentifikavimasA. Tirpumas | Lengvai tirpus vandenyje. Netirpus etanolyje |B. Teigiamas testas natriui ir fosfatui | | |C. pH 1 % tirpalo | 9,1–10,2 |GrynumasMasės sumažėjimas džiovinant | Bevandenio: ne daugiau kaip 0,7 % (105 °C, 1 val.) Heksahidrato: ne daugiau kaip 23,5 % (60 °C, 1 val., po to džiovinant 4 val. 105 °C temperatūroje) |Vandenyje netirpios medžiagos | Ne daugiau kaip 0,1 % |Aukštesnieji polifosfatai | Ne daugiau kaip 1 % |Fluoridas | Ne daugiau kaip 10 mg/kg |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 20 mg/kg |E 451 (ii) PENTAKALIO TRIFOSFATASSinonimai | Pentakalio tripolifosfatas Kalio trifosfatas Kalio tripolifosfatas |ApibrėžimasCheminis pavadinimas | Pentakalio trifosfatas Pentakalio tripolifosfatas |Komercinis chemikalų sąrašo numeris (EINECS) | 237-574-9 |Cheminė formulė | K5O10P3 |Molekulinė masė | 448,42 |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Ne mažiau kaip 85 % sausoje medžiagoje P2O5 ne mažiau kaip 46,5 % ir ne daugiau kaip 48 % |Apibūdinimas | Balti higroskopiniai milteliai arba granulės |IdentifikavimasA. Tirpumas | Labai tirpus vandenyje. |B. Teigiamas testas kaliui ir fosfatui | | |C. pH 1 % tirpalo | 9,2–10,5 |GrynumasMasės sumažėjimas užsidegant | Ne daugiau kaip 0,4 % (105 °C, 4 val., po to 30 min. deginant 550 °C temperatūroje) |Vandenyje netirpios medžiagos | Ne daugiau kaip 2 % |Fluoridas | Ne daugiau kaip 10 mg/kg |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 20 mg/kg |E 452 (i) NATRIO POLIFOSFATAS1.TIRPUS POLIFOSFATASSinonimai | Natrio heksametafosfatas Natrio tetrapolifosfatas Gremo druska Natrio polifosfatai, stikliški Natrio polimetafosfatas Natrio metafosfatas |Apibrėžimas | Tirpūs natrio polifosfatai gaunami natrio ortofosfatų lydymo ir tolesnio atšaldymo būdu. Šie junginiai yra klasė, susidedanti iš kelių amorfinių, tirpstančių vandenyje polifosfatų, sudarytų iš linijinių grandinių metafosfatų vienetų, (NaPO3)X, čia x ≥ 2, apsiribojant Na2PO4 grupėmis. Šios medžiagos paprastai nustatomos pagal jų Na2O/P2O5 santykį arba pagal jų P2O5 kiekį. Na2O/P2O5 santykis skiriasi nuo apie 1,3 natrio tetrapolifosfatui, čia x = apytikriai 4; iki 1,1 Gremo druskai, paprastai vadinamai natrio heksametafosfatu, čia x = 13–18; iki apie 1,0 aukštesnės molekulinės masės natrio polifosfatams, čia x = 20–100 arba daugiau. Jų tirpalų pH skiriasi nuo 3,0 iki 9,0 |Cheminis pavadinimas | Natrio polifosfatas |Komercinis chemikalų sąrašo numeris (EINECS) | 272-808-3 |Cheminė formulė | H(n + 2)PnO(3n + 1) bendros formulės linijinių kondensuotų polifosfato rūgščių natrio chlorido heterogeniniai mišiniai, čia "n" yra ne mažiau kaip 2 |Molekulinė masė | (102)n |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | P2O5 ne mažiau kaip 60 % ir ne daugiau kaip 71 % degioje medžiagoje |Apibūdinimas | Bespalviai arba balti permatomi kūneliai, granulės arba milteliai |IdentifikavimasA. Tirpumas | Labai tirpus vandenyje |B. Teigiamas testas natriui ir fosfatui | | |C. pH 1 % tirpalo | 3,0–9,0 |GrynumasMasės sumažėjimas užsidegant | Ne daugiau kaip 1 % |Vandenyje netirpios medžiagos | Ne daugiau kaip 0,1 % |Fluoridas | Ne daugiau kaip 10 mg/kg |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 10 mg/kg |2.NETIRPUS POLIFOSFATASSinonimai | Netirpus natrio metafosfatas Maddrell druska Netirpus natrio polifosfatas, IMP |Apibrėžimas | Netirpus natrio metafosfatas yra aukštos molekulinės masės natrio polifosfatas, sudarytas iš dviejų ilgų metafosfato grandinių (NaPO3)X, kurios sukasi apie bendrą ašį į priešingas puses. Na2O/P2O5 santykis yra apie 1,0. PH 1:3 suspensijos vandenyje yra apie 6,5 |Cheminis pavadinimas | Natrio polifosfatas |Komercinis chemikalų sąrašo numeris (EINECS) | 272-808-3 |Cheminė formulė | H(n + 2)PnO(3n + 1) bendros formulės linijinių kondensuotų polifosfato rūgščių natrio chlorido heterogeniniai mišiniai, kur "n" yra ne mažiau kaip 2 |Molekulinė masė | (102)n |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | P2O5 ne mažiau kaip 68,7 % ir ne daugiau kaip 70 % |Apibūdinimas | Balti kristaliniai milteliai |IdentifikavimasA. Tirpumas | Netirpus vandenyje, tirpus neorganinėse rūgštyse ir kalio ir amonio (bet ne natrio) chloridų tirpaluose |B. Teigiamas testas natriui ir fosfatui | | |C. Suspensija vandenyje pH 1:3 | Apie 6,5 |GrynumasFluoridas | Ne daugiau kaip 10 mg/kg |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 10 mg/kg |E 452 (ii) KALIO POLIFOSFATASSinonimai | Kalio metafosfatas Kalio polimetafosfatas Kurrol druska |ApibrėžimasCheminis pavadinimas | Kalio polifosfatas |Komercinis chemikalų sąrašo numeris (EINECS) | 232-212-6 |Cheminė formulė | (KPO3)n H(n + 2)PnO(3n + 1) bendros formulės linijinių kondensuotų polifosfato rūgščių kalio druskų heterogeniniai mišiniai, kur "n" yra ne mažiau kaip 2 |Molekulinė masė | (134)n |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | P2O5 ne mažiau kaip 53,5 % ir ne daugiau kaip 61,5 % degioje medžiagoje |Apibūdinimas | Smulkūs balti milteliai, kristalai arba bespalviai vaiskūs kūneliai |IdentifikavimasA. Tirpumas | 100 ml natrio acetato tirpale (1:25) ištirpsta 1 g |B. Teigiamas testas kaliui ir fosfatui | | |C. pH 1 % tirpalo | Ne didesnis kaip 7,8 |GrynumasMasės sumažėjimas užsidegant | Ne daugiau kaip 2 % (105 °C, 4 val. po 30 min. deginimo 550 °C temperatūroje) |Vandenyje netirpios medžiagos | Ne daugiau kaip 0,2 % |Ciklinis fosfatas | P2O5 ne daugiau kaip 8 % |Fluoridas | Ne daugiau kaip 10 mg/kg |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 20 mg/kg |E 452 (iv) KALCIO POLIFOSFATASSinonimai | Kalcio metafosfatas Kalcio polimetafosfatas |ApibrėžimasCheminis pavadinimas | Kalcio polifosfatas |Komercinis chemikalų sąrašo numeris (EINECS) | 236-769-6 |Cheminė formulė | (CaP2O6)n H(n + 2)PnO(n + 1)bendros formulės kondensuotų polifosfato rūgščių kalio druskų heterogeninis mišinys, čia "n" yra ne mažiau kaip 2 |Molekulinė masė | (198)n |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | P2O5 ne mažiau kaip 50 % ir ne daugiau kaip 71 % degioje medžiagoje |Apibūdinimas | Bekvapiai bespalviai kristalai arba balti milteliai |IdentifikavimasA. Tirpumas | Paprastai lengvai tirpus vandenyje. Tirpus rūgštinėje terpėje |B. Teigiamas testas kalciui ir fosfatui | | |C. CaO kiekis | 27–29,5 % |GrynumasMasės sumažėjimas užsidegant | Ne daugiau kaip 2 % (105 °C, 4 val., po to 30 min. deginant 550 °C temperatūroje) |Ciklinis fosfatas | P2O5 ne daugiau kaip 8 % |Fluoridas | Ne daugiau kaip 30 mg/kg |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 20 mg/kg |E 460 (i) MIKROKRISTALINĖ CELIULIOZĖSinonimai | Celiuliozės gelis |Apibrėžimas | Mikrokristalinė celiuliozė yra valyta, dalinai depolimerizuota celiuliozė, ruošiama perdirbant alfa celiuliozę, gautą kaip plaušieną iš pluoštinių augalinių natūraliųjų atmainų medžiagų su neorganinėmis rūgštimis. Polimerizacijos laipsnis yra mažesnis kaip 400 |Cheminis pavadinimas | Celiuliozė |Komercinis chemikalų sąrašo numeris (EINECS) | 232-674-9 |Cheminė formulė | (C6H10O5)n |Molekulinė masė | Apie 36000 |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Ne mažiau kaip 97 % bevandenėje medžiagoje apskaičiuojant celiulioze |Apibūdinimas | Smulkūs balti arba beveik balti bekvapiai milteliai |IdentifikavimasA. Tirpumas | Netirpus vandenyje, etanolyje, eteryje ir skiestose neorganinėse rūgštyse. Silpnai tirpus natrio hidroksido tirpale |B. Spalvinė reakcija | Į 1 mg bandinio įpilama 1 ml fosforo rūgšties ir pakaitinama 30 minučių vandens vonioje. 4 ml pirokatecholio tirpalo įpilama į fosforo rūgštį (1:4) ir pakaitinama 30 minučių, atsiranda raudona spalva |C.Nustatoma infraraudonųjų spindulių spektroskopija | | |D. Suspensijos testas | 30 g bandinio 5 minutes maišoma su 270 ml vandens labai galingame maišiklyje (12000 rpm). Gaunamas mišinys yra arba laisvoji suspensija arba kieta, grumstuota suspensija, kuri blogai teka, jeigu iš viso, tik šiek tiek nusistovi ir turi daug oro burbulų. Jeigu gaunama laisvoji suspensija, 100 ml perkeliama į 100 ml matavimo cilindrą ir paliekama stovėti 1 valandai. Nusistovi kietieji kūnai ir atsiranda viršdegutinis vanduo |GrynumasMasės sumažėjimas džiovinant | Ne daugiau kaip 7 % (105 °C, 3 val.) |Vandenyje tirpios medžiagos | Ne daugiau kaip 0,24 % |Sulfatiniai pelenai | Ne daugiau kaip 0,5 % 800 ± 25 °C temperatūroje |pH 10 % suspensijos vandenyje | viršdegutinio vandens pH yra 5,0–7,5 |Krakmolas | Nenustatoma Į 20 ml dispersijos, gautos identifikavimo būdu, veikiant D, įlašinama keli jodo tirpalo lašai ir išmaišoma. Neatsiranda rausva iki mėlynos arba mėlyna spalva |Dalelės dydis | Ne mažiau kaip 5 μm (ne daugiau kaip 10 % dalelių mažesnių kaip 5 μm) |Karboksilo grupės | Ne daugiau kaip 1 % |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 10 mg/kg |E 460 (ii) MILTELIŲ PAVIDALO CELIULIOZĖApibrėžimas | Gryninta, mechaniškai suskaidyta celiuliozė, ruošiama perdirbant alfa-celiuliozę, gautą kaip plaušieną iš pluoštinių augalinių natūraliųjų atmainų medžiagų |Cheminis pavadinimas | Celiuliozė Linijinis polimeras sujungtas su 1:4 gliukozės liekanų |Komercinis chemikalų sąrašo numeris (EINECS) | 232-674-9 |Cheminė formulė | (C6H10O5)n |Molekulinė masė | (162)n(n daugiausia yra 1000 ir daugiau) |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Ne mažiau kaip 92 % |Apibūdinimas | Balti bekvapiai milteliai |IdentifikavimasA. Tirpumas | Netirpus vandenyje, etanolyje, eteryje ir skiestose neorganinėse rūgštyse. Silpnai tirpus natrio hidroksido tirpale |B. Suspensijos testas | 30 g bandinio 5 minutes maišoma su 270 ml vandens labai galingame maišiklyje (12000 rpm). Gaunamas mišinys yra arba laisvoji suspensija, arba kieta, grumstuota suspensija, kuri blogai teka arba iš viso neteka, tik šiek tiek nusistovi ir turi daug oro burbulų. Jeigu gaunama laisvoji suspensija, 100 ml perkeliama į 100 ml matavimo cilindrą ir paliekama stovėti 1 valandai. Nusistovi kietieji kūnai ir atsiranda viršdegutinis vanduo |GrynumasMasės sumažėjimas džiovinant | Ne daugiau kaip 7 % (105 °C, 3 val.) |Vandenyje tirpios medžiagos | Ne daugiau kaip 0,1 % |Sulfatiniai pelenai | Ne daugiau kaip 0,3 % 800 ± 25 °C temperatūroje |pH 10 % suspensijos vandenyje | viršdegutinio vandens pH yra 5,0–7,5 |Krakmolas | Nenustatoma Į 20 ml dispersijos, gautos identifikavimo būdu, veikiant B, įlašinama keli jodo tirpalo lašai ir išmaišoma. Neatsiranda rausva iki mėlynos arba mėlyna spalva |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 10 mg/kg |Dalelės dydis | Ne mažiau kaip 5 μm (ne daugiau kaip 10 % dalelių mažesnių kaip 5 μm) |E 461 METILCELIULIOZĖSinonimai | Celiuliozės dimetileteris |Apibrėžimas | Metilceliuliozė yra celiuliozė, gaunama tiesiogiai iš pluoštinių augalų natūraliųjų atmainų medžiagos ir dalinai eterinta metilo grupėmis |Cheminis pavadinimas | Celiuliozės dimetileteris |Cheminė formulė | Polimeruose yra pakeisti anhidrogliukozės vienetai su tokia bendra formule: C6H7O2(OR1)(OR2)(OR3), čia R1, R2, R3 kiekvienas gali būti vienas iš šių: HCH3 arbaCH2CH3 |Molekulinė masė | Nuo apie 20000 iki 380000 |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Ne mažiau kaip 25 % ir ne daugiau kaip 33 % metoksilo grupių (-OCH3) ir ne daugiau kaip 5 % hidroksietoksilo grupių (-OCH2CH2OH) |Apibūdinimas | Šiek tiek higroskopiniai balti, gelsvi ar pilkšvi bekvapiai ir beskoniai granuliuoti arba pluoštiniai milteliai |IdentifikavimasA. Tirpumas | Brinkdamas vandenyje sudaro nuo skaidraus iki opalinio klampų, koloidinį tirpalą Netirpus etanolyje, eteryje ir chloroforme. Tirpus ledinėje acto rūgštyje |GrynumasMasės sumažėjimas džiovinant | Ne daugiau kaip 10 % (105 °C, 3 val.) |Sulfatiniai pelenai | Ne daugiau kaip 1,5 % 800 ± 25 °C temperatūroje |pH 1 % koloidinio tirpalo | Ne mažesnis kaip 5,0 ir ne didesnis kaip 8,0 |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 20 mg/kg |E 463 HIDROKSIPROPILO CELIULIOZĖSinonimai | Celiuliozės hidroksipropilo eteris |Apibrėžimas | Hidroksipropilo celiuliozė yra celiuliozė, gaunama tiesiogiai iš pluoštinių augalinių natūraliųjų atmainų medžiagų ir dalinai eterinta hidroksipropilo grupėmis |Cheminis pavadinimas | Celiuliozės hidroksipropilo eteris |Cheminė formulė | Polimeruose yra pakeisti anhidrogliukozės vienetai su tokia bendra formule: C6H7O2(OR1)(OR2)(OR3), čia R1, R2, R3 kiekvienas gali būti vienas iš šių: HCH2CHOHCH3CH2CHO(CH2CHOHCH3)CH3CH2CHO[CH2CHO(CH2CHOHCH3)CH3]CH3 |Molekulinė masė | Nuo apie 30000 iki 1000000 |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Ne mažiau kaip 80,5 % hidroksipropoksilo grupių (-OCH2CHOHCH3) lygiaverčių ne daugiau kaip 4,6-hidroksipropilo grupių vienam anhidrogliukozės vienetui bevandenėje medžiagoje |Apibūdinimas | Šiek tiek higroskopiniai balti, šiek tiek gelsvi arba pilkšvi bekvapiai ir beskoniai granuliuoti arba pluoštiniai milteliai |IdentifikavimasA. Tirpumas | Brinkdamas vandenyje sudaro nuo skaidraus iki opalinio klampų, koloidinį tirpalą. Tirpus etanolyje. Netirpus eteryje |B. Dujų chromatografija | Pakaitalai nustatomi dujų chromatografija |GrynumasMasės sumažėjimas džiovinant | Ne daugiau kaip 10 % (105 °C, 3 val.) |Sulfatiniai pelenai | Ne daugiau kaip 0,5 % 800 ± 25 °C temperatūroje |pH 1 % koloidinio tirpalo | Ne mažesnis kaip 5,0 ir ne didesnis kaip 8,0 |Propileno chlorhidrinai | Ne daugiau kaip 0,1 mg/kg |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 20 mg/kg |E 464 HIDROKSIPROPILO METILCELIULIOZĖApibrėžimas | Hidroksipropilo metilceliuliozė yra celiuliozė, gaunama tiesiogiai iš pluoštinių augalinių natūraliųjų atmainų medžiagų ir dalinai eterinta metilo grupėmis bei turinti mažai hidroksipropilo pakaitalų |Cheminis pavadinimas | Metilceliuliozės 2-hidroksipropilo eteris |Cheminė formulė | Polimeruose yra pakeisti anhidrogliukozės vienetai su tokia bendra formule: C6H7O2(OR1)(OR2)(OR3), čia R1, R2, R3 kiekvienas gali būti vienas iš šių: HCH3CH2CHOHCH3CH2CHO(CH2CHOHCH3)CH3CH2CHO[CH2CHO(CH2CHOHCH3)CH3]CH3 |Molekulinė masė | Nuo apie 13000 iki 200000 |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Ne mažiau kaip 19 % ir ne daugiau kaip 30 % metoksilo grupių (-OCH3), ir ne mažiau kaip 3 % ir ne daugiau kaip 12 % hidroksipropoksilo grupių (-OCH2CHOHCH3) bevandenėje medžiagoje |Apibūdinimas | Šiek tiek higroskopiniai balti, šiek tiek gelsvi arba pilkšvi bekvapiai ir beskoniai granuliuoti arba pluoštiniai milteliai |IdentifikavimasA. Tirpumas | Brinkdamas vandenyje sudaro nuo skaidraus iki opalinio klampų, koloidinį tirpalą Netirpus etanolyje |B. Dujų chromatografija | Pakaitalai nustatomi dujų chromatografija |GrynumasMasės sumažėjimas džiovinant | Ne daugiau kaip 10 % (105 °C, 3 val.) |Sulfatiniai pelenai | Ne daugiau kaip 1,5 % produktams, turintiems 50 mPa/s ar didesnę klampą Ne daugiau kaip 3 % produktams, turintiems žemesnę kaip 50 mPa/s klampą |pH 1 % koloidinio tirpalo | Ne mažesnis kaip 5,0 ir ne didesnis kaip 8,0 |Propileno chlorhidrinai | Ne daugiau kaip 0,1 mg/kg |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 20 mg/kg |E 465 METILETILCELIULIOZĖSinonimai | Metiletilceliuliozė |Apibrėžimas | Metiletilceliuliozė yra celiuliozė, gaunama tiesiogiai iš pluoštinių augalinių natūraliųjų atmainų medžiagų ir dalinai eterinta metilo ir etilo grupėmis |Cheminis pavadinimas | Celiuliozės etildimetileteris |Cheminė formulė | Polimeruose yra pakeisti anhidrogliukozės vienetai su tokia bendra formule: C6H7O2(OR1)(OR2)(OR3), čia R1, R2, R3 kiekvienas gali būti vienas iš šių: HCH3CH2CH3 |Molekulinė masė | Nuo apie 30000 iki 40000 |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Bevandenėje medžiagoje ne mažiau kaip 3,5 % ir ne daugiau kaip 6,5 % metoksilo grupių (-OCH3), ir ne mažiau kaip 14,5 % ir ne daugiau kaip 19 % etoksilo grupių (-OCH2CH3), ir ne mažiau kaip 13,2 % ir ne daugiau kaip 19,6 % visų alkoksilo grupių, apskaičiuojant metoksilu |Apibūdinimas | Šiek tiek higroskopiniai balti gelsvi arba pilkšvi bekvapiai ir beskoniai granuliuoti arba pluoštiniai milteliai |IdentifikavimasA. Tirpumas | Brinkstantis vandenyje, sudarant nuo skaidraus iki opalinio, klampų, koloidinį tirpalą. Tirpus etanolyje. Netirpus eteryje |GrynumasMasės sumažėjimas džiovinant | Ne daugiau kaip 15 % pluoštinei formai ir ne daugiau kaip 10 % miltelių pavidalo formai (105 °C iki pastovios masės) |Sulfatiniai pelenai | Ne daugiau kaip 0,6 % |pH 1 % koloidinio tirpalo | Ne mažesnis kaip 5,0 ir ne didesnis kaip 8,0 |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 20 mg/kg |E 466 ŠARMINĖ KARBOKSIMETILCELIULIOZĖSinonimai | Karboksimetilceliuliozė CMC NaCMC Natrio CMC Celiuliozės derva |Apibrėžimas | Karboksimetilceliuliozė yra celiuliozės karboksimetileterio dalinis natrio chloridas, celiuliozę gaunant tiesiogiai iš pluoštinių augalinių natūraliųjų atmainų medžiagų |Cheminis pavadinimas | Celiuliozės karboksimetileterio natrio chloridas |Cheminė formulė | Polimeruose yra pakeisti anhidrogliukozės vienetai su tokia bendra formule: C6H7O2(OR1)(OR2)(OR3), čia R1, R2, R3 kiekvienas gali būti vienas iš šių: HCH2COONaCH2COOH |Molekulinė masė | Apytiksliai 17000 (polimerizacijos laipsnis apytikriai 100) |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Bevandenėje medžiagoje ne mažiau kaip 99,5 % |Apibūdinimas | Šiek tiek higroskopiniai balti, gelsvi, arba pilkšvi bekvapiai ir beskoniai granuliuoti arba pluoštiniai milteliai |IdentifikavimasA. Tirpumas | Sudaro klampų koloidinį tirpalą su vandeniu. Netirpus etanolyje |B. Putų testas | 0,1 % bandinio tirpalo stipriai pakratoma, neatsiranda putų sluoksnio. (Šis testas leidžia atskirti šarminę karboksimetilceliuliozę nuo kitų celiuliozės eterių) |C. Nuosėdų susidarymas | Į 5 ml 0,5 % bandinio tirpalo įpilama 5 ml 5 % vario sulfato arba aliuminio sulfato tirpalo, atsiranda nuosėdos. (Šis testas leidžia atskirti šarminę karboksimetilceliuliozę nuo kitų celiuliozės eterių ir nuo želatinos, saldžiosios ceratonijos dervos ir tragakanto) |D. Spalvinė reakcija | Į 50 ml vandens įberiama 0,5 g miltelių pavidalo šarminės karboksimetilceliuliozės, maišoma, kad būtų vienoda dispersija. Maišoma, kol gaunamas skaidrus tirpalas, kuris naudojamas tokiam testui: Mėgintuvėlyje į 1 mg bandinio, atskiesto su vienodu vandens tūriu, įlašinama 5 lašai 1-naftolio tirpalo. Mėgintuvėlis palenkiamas ir atsargiai įpilama 2 ml sieros rūgšties į žemutinį mėgintuvėlio kraštą sudarant apatinį sluoksnį. Sąveikoje atsiranda raudonai purpurinė spalva |GrynumasPakeitimo laipsnis | Ne mažiau kaip 0,2 ir ne daugiau kaip 1,5 karboksimetilo grupių (-CH2COOH) vienam anhidrogliukozės vienetui |Masės sumažėjimas džiovinant | Ne daugiau kaip 12 % (105 °C iki pastovios masės) |pH 1 % koloidinio tirpalo | Ne mažesnis kaip 5,0 ir ne didesnis kaip 8,5 |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 20 mg/kg |Bendras glikolatas | Ne daugiau kaip 0,4 % apskaičiuojant natrio glikoliatu bevandenėje medžiagoje |Natris | Ne daugiau kaip 12,4 % |E 470a RIEBALŲ RŪGŠČIŲ NATRIO CHLORIDAS, KALIO IR KALCIO DRUSKOSApibrėžimas | Riebalų rūgščių natrio chloridas, kalio ir kalcio druskos, esančios maistiniuose aliejuose ir riebaluose, yra gaunamos arba iš maistinių riebalų ir aliejų, arba iš distiliuotų maistinių riebalų rūgščių |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Ne mažiau kaip 95 % bevandenėje medžiagoje |Apibūdinimas | Balti arba kreminiai baltos spalvos lengvi milteliai, dribsniai arba pusiau kietos medžiagos |IdentifikavimasA. Tirpumas | Natrio chloridas ir kalio druskos: tirpios vandenyje ir etanolyje; kalcio druskos: netirpios vandenyje, etanolyje ir eteryje |B. Teigiami testai katijonams ir riebalų rūgštims | | |GrynumasNatris | Ne mažiau kaip 9 % ir ne daugiau kaip 14 % išreiškiant Na2O |Kalis | Ne mažiau kaip 13 % ir ne daugiau kaip 21,5 % išreiškiant K2O |Kalcis | Ne mažiau kaip 8,5 % ir ne daugiau kaip 13 % išreiškiant CaO |Nemuilinama medžiaga | Ne daugiau kaip 2 % |Laisvosios riebalų rūgštys | Ne daugiau kaip 3 % apskaičiuojant oleino rūgštimi |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 10 mg/kg |Laisvasis šarmas | Ne daugiau kaip 0,1 % išreiškiant NaOH |Netirpios alkoholyje medžiagos | Ne daugiau kaip 0,2 % (tik natrio chloridas ir kalio druskos) |E 470b RIEBALŲ RŪGŠČIŲ MAGNIO DRUSKOSApibrėžimas | Riebalų rūgščių magnio druskos, esančios maistiniuose aliejuose ir riebaluose, yra gaunamos arba iš maistinių riebalų ir aliejų, arba iš distiliuotų maistinių riebalų rūgščių |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Ne mažiau kaip 95 % bevandenėje medžiagoje |Apibūdinimas | Balti arba kreminiai baltos spalvos lengvi milteliai, dribsniai arba pusiau kietos medžiagos |IdentifikavimasA. Tirpumas | Netirpus vandenyje, dalinai tirpus etanolyje ir eteryje |B. Teigiami testai magniui ir riebalų rūgštims | | |GrynumasMagnis | Ne mažiau kaip 6,5 % ir ne daugiau kaip 11 % išreiškiant MgO |Laisvasis šarmas | Ne daugiau kaip 0,1 % išreiškiant MgO |Nemuilinama medžiaga | Ne daugiau kaip 2 % |Laisvosios riebalų rūgštys | Ne daugiau kaip 3 % apskaičiuojant oleino rūgštimi |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 10 mg/kg |E 471 RIEBALŲ RŪGŠČIŲ MONO- IR DIGLICERIDAISinonimai | Glicerilmonostearatas Glicerilmonopalmititas Glicerilmonooleatas ir kita Monostearinas, monopalmitinas, monooleinas ir kita GMS (glicerilmonostearatui) |Apibrėžimas | Riebalų rūgščių mono- ir digliceridai susideda iš riebalų rūgščių glicerolio mono-, di- ir triesterių mišinių, esančių maistiniuose aliejuose ir riebaluose. Juose gali būti maži laisvųjų riebalų rūgščių ir glicerolio kiekiai |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Mono- ir diesterių ne mažiau kaip 70 % |Apibūdinimas | Produktas kinta nuo blankiai geltonos iki blankiai rudos spalvos aliejingo skysčio iki baltos arba beveik baltos kietos vaško konsistencijos medžiagos. Kietos medžiagos gali būti dribsnių, miltelių arba mažų rutuliukų pavidalo |IdentifikavimasA. Infraraudonasis spektras | Poliolio dalinės riebalų rūgšties esterio savybės |B. Teigiami testai gliceroliui ir riebalų rūgštims | | |C. Tirpumas | Netirpus vandenyje, tirpus etanolyje ir toluene |GrynumasVandens kiekis | Ne daugiau kaip 2 % (Karlo Fischerio metodas) |Rūgščių skaičius | Ne daugiau kaip 6 |Laisvasis glicerolis | Ne daugiau kaip 7 % |Poliglicerolis | Ne daugiau kaip 4 % diglicerolio ir ne daugiau kaip 1 % aukštesniųjų poliglicerolių, išreiškiant bendru glicerolio kiekiu |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 10 mg/kg |Bendras glicerolis | Ne mažiau kaip 16 % ir ne daugiau kaip 33 % |Sulfatiniai pelenai | Ne daugiau kaip 0,5 % 800 ± 25 °C temperatūroje |Grynumo kriterijai taikomi priedams be riebalų rūgščių natrio chlorido, kalio ir kalcio druskų, tačiau šių medžiagų gali būti iki maksimalaus 6 % lygio (išreiškiant natrio oleatu) |E 472 a RIEBALŲ RŪGŠČIŲ MONO- IR DIGLICERIDŲ ACTO RŪGŠTIES ESTERIAISinonimai | Mono- ir digliceridų acto rūgšties esteriai Acetogliceridai Acetilinti mono- ir digliceridai Glicerolio acto ir riebalų rūgščių esteriai |Apibrėžimas | Glicerolio su acto ir riebalų rūgštimis esteriai, esantys maistiniuose riebaluose ir aliejuose. Juose gali būti maži laisvo glicerolio, laisvųjų riebalų rūgščių, laisvosios acto rūgšties ir laisvųjų gliceridų kiekiai |Apibūdinimas | Skaidrūs, nuo baltos iki blankiai geltonos spalvos, nuo judančių skysčių iki kietos medžiagos |IdentifikavimasA.Teigiami testai gliceroliui, riebalų rūgštims ir acto rūgščiai | | |B. Tirpumas | Netirpus vandenyje. Tirpus etanolyje |GrynumasKitos rūgštys, išskyrus acto ir riebalų rūgštis | Nenustatoma |Laisvasis glicerolis | Ne daugiau kaip 2 % |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 10 mg/kg |Bendros acto rūgštys | Ne mažiau kaip 9 % ir ne daugiau kaip 32 % |Laisvosios riebalų rūgštys (ir acto rūgštis) | Ne daugiau kaip 3 % apskaičiuojant oleino rūgštimi |Bendras glicerolis | Ne mažiau kaip 14 % ir ne daugiau kaip 31 % |Sulfatiniai pelenai | Ne daugiau kaip 0,5 % 800 ± 25 °C temperatūroje |Grynumo kriterijai taikomi priedams be riebalų rūgščių natrio chlorido, kalio ir kalcio druskų, tačiau šių medžiagų gali būti iki maksimalaus 6 % lygio (išreiškiant natrio oleatu) |E 472 b RIEBALŲ RŪGŠČIŲ MONO- IR DIGLICERIDŲ PIENO RŪGŠTIES ESTERIAISinonimai | Mono- ir digliceridų pieno rūgšties esteriai Laktogliceridai Riebalų rūgščių mono- ir digliceridai esterinti pieno rūgštimi |Apibrėžimas | Glicerolio su pieno ir riebalų rūgštimis esteriai, esantys maistiniuose riebaluose ir aliejuose. Juose gali būti maži laisvo glicerolio, laisvųjų riebalų rūgščių, laisvosios pieno rūgšties ir laisvųjų gliceridų kiekiai |Apibūdinimas | Skaidrūs, nuo baltos iki blankiai geltonos spalvos, nuo judančių skysčių iki kintamo kietos vaško konsistencijos mišinio |IdentifikavimasA.Teigiami testai gliceroliui, riebalų rūgštims ir pieno rūgščiai | | |B. Tirpumas | Netirpus šaltame vandenyje, bet išsisklaidantis karštame vandenyje |GrynumasKitos rūgštys, išskyrus pieno ir riebalų rūgštis | Nenustatoma |Laisvasis glicerolis | Ne daugiau kaip 2 % |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 10 mg/kg |Bendroji pieno rūgštis | Ne mažiau kaip 13 % ir ne daugiau kaip 45 % |Laisvosios riebalų rūgštys (ir pieno rūgštis) | Ne daugiau kaip 3 % apskaičiuojant oleino rūgštimi |Bendras glicerolis | Ne mažiau kaip 13 % ir ne daugiau kaip 30 % |Sulfatiniai pelenai | Ne daugiau kaip 0,5 % 800 ± 25 °C temperatūroje |Grynumo kriterijai taikomi priedams be riebalų rūgščių natrio chlorido, kalio ir kalcio druskų, tačiau šių medžiagų gali būti iki maksimalaus 6 % lygio (išreiškiant natrio oleatu) |E 472 c RIEBALŲ RŪGŠČIŲ MONO- IR DIGLICERIDŲ CITRINOS RŪGŠTIES ESTERIAISinonimai | Mono- ir digliceridų citrinos rūgšties esteriai Citrogliceridai Riebalų rūgščių mono- ir digliceridai esterinti citrinos rūgštimi |Apibrėžimas | Glicerolio su citrinos ir riebalų rūgštimis esteriai, esantys maistiniuose riebaluose ir aliejuose. Juose gali būti maži laisvo glicerolio, laisvųjų riebalų rūgščių, laisvosios citrinos rūgšties ir laisvųjų gliceridų kiekiai. Jie gali būti dalinai arba visiškai neutralizuoti natrio arba kalio hidroksidu |Apibūdinimas | Nuo gelsvų arba šviesiai rudos spalvos skysčių iki kietų vaško konsistencijos medžiagų arba pusiau kietų medžiagų |IdentifikavimasA.Teigiami testai gliceroliui, riebalų rūgštims ir citrinos rūgščiai | | |B. Tirpumas | Netirpus šaltame vandenyje Išsisklaidantis karštame vandenyje Tirpus alyvose ir riebaluose Netirpus šaltame etanolyje |GrynumasKitos rūgštys, išskyrus citrinos ir riebalų rūgštis | Nenustatoma |Laisvasis glicerolis | Ne daugiau kaip 2 % |Bendras glicerolis | Ne mažiau kaip 8 % ir ne daugiau kaip 33 % |Bendroji citrinos rūgštis | Ne mažiau kaip 13 % ir ne daugiau kaip 50 % |Sulfatiniai pelenai | Ne daugiau kaip 0,5 % 800 ± 25 °C temperatūroje |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 10 mg/kg |Laisvosios riebalų rūgštys | Ne daugiau kaip 3 % apskaičiuojant oleino rūgštimi |Grynumo kriterijai taikomi priedams be riebalų rūgščių natrio chlorido, kalio ir kalcio druskų, tačiau šių medžiagų gali būti iki maksimalaus 6 % lygio (išreiškiant natrio oleatu) |E 472 d RIEBALŲ RŪGŠČIŲ MONO- IR DIGLICERIDŲ VYNO RŪGŠTIES ESTERIAISinonimai | Mono- ir digliceridų vyno rūgšties esteriai Riebalų rūgščių mono- ir digliceridai, esterinti vyno rūgštimi |Apibrėžimas | Glicerolio su vyno ir riebalų rūgštimis esteriai, esantys maistiniuose riebaluose ir aliejuose. Juose gali būti maži laisvo glicerolio, laisvųjų riebalų rūgščių, laisvosios vyno rūgšties ir laisvųjų gliceridų kiekiai |Apibūdinimas | Nuo lipnių klampių gelsvų skysčių iki kieto geltono vaško |IdentifikavimasA.Teigiami testai gliceroliui, riebalų rūgštims ir vyno rūgščiai | | |GrynumasKitos rūgštys, išskyrus vyno ir riebalų rūgštis | Nenustatoma |Laisvasis glicerolis | Ne daugiau kaip 2 % |Bendras glicerolis | Ne mažiau kaip 12 % ir ne daugiau kaip 29 % |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 10 mg/kg |Bendroji vyno rūgštis | Ne mažiau kaip 15 % ir ne daugiau kaip 50 % |Laisvosios riebalų rūgštys | Ne daugiau kaip 3 % apskaičiuojant oleino rūgštimi |Sulfatiniai pelenai | Ne daugiau kaip 0,5 % 800 ± 25 °C temperatūroje |Grynumo kriterijai taikomi priedams be riebalų rūgščių natrio chlorido, kalio ir kalcio druskų, tačiau šių medžiagų gali būti iki maksimalaus 6 % lygio (išreiškiant natrio oleatu) |E 472 e RIEBALŲ RŪGŠČIŲ MONO- IR DIGLICERIDŲ MONO- IR DIACETILVYNO RŪGŠTIES ESTERIAISinonimai | Mono- ir digliceridų diacetilvyno rūgšties esteriai Riebalų rūgščių mono- ir digliceridai, esterinti mono- ir diacetilvyno rūgštimi Glicerolio diacetilvyno ir riebalų rūgščių esteriai |Apibrėžimas | Glicerolio su mono- ir diacetilvyno rūgštimi maišyti esteriai (gaunami iš vyno rūgšties) ir riebalų rūgštys, esančios maistiniuose riebaluose ir aliejuose. Juose gali būti maži laisvo glicerolio, laisvųjų riebalų rūgščių, laisvosios vyno rūgšties ir riebalų rūgščių ir jų junginių bei laisvųjų gliceridų kiekių, taip pat riebalų rūgščių vyno ir acto esterių |Apibūdinimas | Lipnūs klampūs skysčiai, nuo panašaus į riebalus mišinio iki geltono vaško, kurie hidrolizuojasi drėgname ore išskirdami acto rūgštį |IdentifikavimasA.Teigiami testai gliceroliui, riebalų rūgštims, vyno rūgščiai ir acto rūgščiai | | |GrynumasKitos rūgštys, išskyrus acto, vyno ir riebalų rūgštis | Nenustatoma |Laisvasis glicerolis | Ne daugiau kaip 2 % |Bendras glicerolis | Ne mažiau kaip 11 % ir ne daugiau kaip 28 % |Sulfatiniai pelenai | Ne daugiau kaip 0,5 % 800 ± 25 °C temperatūroje |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 10 mg/kg |Bendroji vyno rūgštis | Ne mažiau kaip 10 % ir ne daugiau kaip 40 % |Bendroji acto rūgštis | Ne mažiau kaip 8 % ir ne daugiau kaip 32 % |Laisvosios riebalų rūgštys | Ne daugiau kaip 3 % apskaičiuojant oleino rūgštimi |Grynumo kriterijai taikomi priedams be riebalų rūgščių natrio chlorido, kalio ir kalcio druskų, tačiau šių medžiagų gali būti iki maksimalaus 6 % lygio (išreiškiant natrio oleatu) |E 472 f RIEBALŲ RŪGŠČIŲ MONO- IR DIGLICERIDŲ ACTO IR VYNO RŪGŠČIŲ MIŠINIO ESTERIAISinonimai | Riebalų rūgščių mono- ir digliceridai esterinti acto ir vyno rūgštimis |Apibrėžimas | Glicerolio su acto ir vyno rūgštimis, riebalų rūgštimis esteriai, esantys maistiniuose riebaluose ir aliejuose. Juose gali būti maži laisvo glicerolio, laisvųjų riebalų rūgščių, laisvosios vyno ir acto rūgšties ir laisvųjų gliceridų kiekiai, taip pat riebalų rūgščių digliceridų mono- ir diacetilvyno rūgšties esteriai |Apibūdinimas | Nuo lipnių skysčių iki kietų medžiagų, nuo baltos iki blankiai geltonos spalvos |IdentifikavimasA.Teigiami testai gliceroliui, riebalų rūgštims, vyno rūgščiai ir acto rūgščiai | | |GrynumasKitos rūgštys, išskyrus acto, vyno ir riebalų rūgštis | Nenustatoma |Laisvasis glicerolis | Ne daugiau kaip 2 % |Bendras glicerolis | Ne mažiau kaip 12 % ir ne daugiau kaip 27 % |Sulfatiniai pelenai | Ne daugiau kaip 0,5 % 800 ± 25 °C temperatūroje |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 10 mg/kg |Bendroji acto rūgštis | Ne mažiau kaip 10 % ir ne daugiau kaip 20 % |Bendroji vyno rūgštis | Ne mažiau kaip 20 % ir ne daugiau kaip 40 % |Laisvosios riebalų rūgštys | Ne daugiau kaip 3 % apskaičiuojant oleino rūgštimi |Grynumo kriterijai taikomi priedams be riebalų rūgščių natrio chlorido, kalio ir kalcio druskų, tačiau šių medžiagų gali būti iki maksimalaus 6 % lygio (išreiškiant natrio oleatu) |E 473 RIEBALŲ RŪGŠČIŲ SACHAROZĖS ESTERIAISinonimai | Sacharozės esteriai Cukraus esteriai |Apibrėžimas | Sacharozės mono-, di- ir triesteriai su riebalų rūgštimis, esančiomis maistiniuose riebaluose ir aliejuose. Jie gali būti paruošti iš sacharozės ir iš maistinių riebalų rūgščių metilo ir etilo esterių arba sacharozės gliceridų estrahavimo. Jiems paruošti naudojamas organinis tirpikliai yra būtent dimetilsulfoksidas, dimetilformamidas, etilacetatas, propan-2-olis, 2-metil-1-propanolis, propandiolis ir metiletilketonas |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Ne mažiau kaip 80 % |Apibūdinimas | Standūs geliai, lygios kietos medžiagos arba nuo baltos iki šiek tiek pilkšvai baltos spalvos milteliai |IdentifikavimasA. Teigiami testai riebalų rūgščių cukrui | | |B. Tirpumas | Mažai tirpus vandenyje Tirpus etanolyje |GrynumasSulfatiniai pelenai | Ne daugiau kaip 2 % 800 ± 25 °C temperatūroje |Laisvasis cukrus | Ne daugiau kaip 5 % |Laisvosios riebalų rūgštys | Ne daugiau kaip 3 % apskaičiuojant oleino rūgštimi |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 10 mg/kg |Metanolis | Ne daugiau kaip 10 mg/kg |Dimetilsulfoksidas | Ne daugiau kaip 2 mg/kg |Dimetilformamidas | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |2-metil-1-propanolis | Ne daugiau kaip 10 mg/kg |Etilacetatas | Ne daugiau kaip 350 mg/kg, pavieniui arba junginyje |Propan-2-olis |Propandiolis |Etilmetilketonas | Ne daugiau kaip 10 mg/kg |Grynumo kriterijai taikomi priedams be riebalų rūgščių natrio chlorido, kalio ir kalcio druskų, tačiau šių medžiagų gali būti iki maksimalaus 6 % lygio (išreiškiant natrio oleatu) |E 474 SACHAROZĖS GLICERIDAISinonimai | Cukraus gliceridai |Apibrėžimas | Sacharozės gliceridai gaunami reaguojant sacharozei su maistiniais riebalais arba alyva, susidarant sacharozės ir riebalų rūgščių esminiam mono-, di- ir triesterių mišiniui, kartu su mono-, di- ir trigliceridų iš riebalų arba alyvos likučiais. Jiems paruošti naudojami organiniai tirpikliai yra būtent cikloheksanas, dimetilformamidas, etilacetatas, 2-metil-1-propanolis ir propan-2-olis |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Ne mažiau kaip 40 % ir ne daugiau kaip 60 % sacharozės riebalų rūgščių esterių |Apibūdinimas | Lygios kietos medžiagos masės, standūs geliai arba balti iki beveik baltos spalvos milteliai |IdentifikavimasA. Teigiami testai cukraus ir riebalų rūgštims | | |B. Tirpumas | Netirpus šaltame vandenyje Tirpus etanolyje |GrynumasSulfatiniai pelenai | Ne daugiau kaip 2 % 800 ± 25 °C temperatūroje |Laisvasis cukrus | Ne daugiau kaip 5 % |Laisvosios riebalų rūgštys | Ne daugiau kaip 3 % apskaičiuojant oleino rūgštimi |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 10 mg/kg |Metanolis | Ne daugiau kaip 10 mg/kg |Dimetilformamidas | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |2-metil-1-propanolis | Ne daugiau kaip 10 mg/kg pavieniui arba junginyje |Cikloheksanas |Etilacetatas | Ne daugiau kaip 350 mg/kg pavieniui arba junginyje |Propan-2-olis |Grynumo kriterijai taikomi priedams be riebalų rūgščių natrio chlorido, kalio ir kalcio druskų, tačiau šių medžiagų gali būti iki maksimalaus 6 % lygio (išreiškiant natrio oleatu) |E 475 RIEBALŲ RŪGŠČIŲ POLIGLICEROLIO ESTERIAISinonimai | Poliglicerolio riebalų rūgščių esteriai Riebalų rūgščių esterių poliglicerino esteriai |Apibrėžimas | Riebalų rūgščių poliglicerolio esteriai gaunami esterinant poliglicerolį su maistiniais riebalais ir alyvomis arba su riebalų rūgštimis, esančiomis maistiniuose riebaluose ir alyvose. Dalis poliglicerolio daugiausia yra di-, tri- ir tetraglicerolis, turintis ne daugiau kaip 10 % poliglicerolių, prilygstančių arba didesnių nei heptaglicerolis |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Ne mažiau kaip 90 % bendro riebalų rūgščių esterių kiekio |Apibūdinimas | nuo šviesiai geltonos iki gintaro spalvos, nuo aliejingų iki labai klampių skysčių; šviesiai rudos iki vidutiniškai rudos spalvos, plastikinės arba lygios kietos medžiagos; nuo šviesiai rudos iki rudos spalvos, kietos vaško konsistencijos medžiagos |IdentifikavimasA.Teigiami testai gliceroliui, poligliceroliams ir riebalų rūgštims | | |B. Tirpumas | Esteriai varijuoja nuo labai hidrofilinių iki labai lipofilinių, bet kaip klasė yra linkę išsisklaidyti vandenyje ir yra tirpūs organiniuose tirpikliuose ir aliejuose |GrynumasSulfatiniai pelenai | Ne daugiau kaip 0,5 % 800 ± 25 °C temperatūroje |Kitos rūgštys, išskyrus riebalų rūgštis | Nenustatoma |Laisvosios riebalų rūgštys | Ne daugiau kaip 6 % apskaičiuojant oleino rūgštimi |Bendras glicerolis ir poliglicerolis | Ne mažiau kaip 18 % ir ne daugiau kaip 60 % |Laisvasis glicerolis ir poliglicerolis | Ne daugiau kaip 7 % |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 10 mg/kg |Grynumo kriterijai taikomi priedams be riebalų rūgščių natrio chlorido, kalio ir kalcio druskų, tačiau šių medžiagų gali būti iki maksimalaus 6 % lygio (išreiškiant natrio oleatu) |E 476 POLIGLICEROLIO POLIRICINOLEATASSinonimai | Kondensuotų ricinos aliejaus riebalų rūgščių glicerolio esteriai Polikondensuotų riebalų rūgščių iš ricinos aliejus poliglicerolio esteriai Interesterintos ricinolinės rūgšties poliglicerolio esteriai PGPR |Apibrėžimas | Poliglicerolio poliricinoleatas yra gaunamas poliglicerolį esterinant su kondensuotomis ricinos aliejaus riebalų rūgštimis |Apibūdinimas | Skaidrus, labai klampus skystis |IdentifikavimasA. Tirpumas | Netirpus vandenyje ir etanolyje Tirpus eteryje, angliavandeniliuose ir halogenintuose angliavandeniliuose |B.Teigiami testai gliceroliui, poligliceroliui ir ricinolinei rūgščiai | | |C. Lūžimo rodiklis [n]65 | 1,4630–1,4665 |GrynumasPoligliceroliai | Dalis poliglicerolio sudaryta iš ne mažiau kaip 75 % di-, tri- ir tetraglicerolių ir turi ne daugiau kaip 10 % poliglicerolių prilygstančių arba didesnių nei heptaglicerolis |Hidroksilo skaičius | Ne mažiau kaip 80 ir ne daugiau kaip 100 |Rūgščių skaičius | Ne daugiau kaip 6 |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 10 mg/kg |E 477 RIEBALŲ RŪGŠČIŲ PROPAN-1, 2-DIOLIO ESTERIAISinonimai | Riebalų rūgščių propandiolio esteriai |Apibrėžimas | Susideda iš riebalų rūgščių mono- ir diesterių propan-1, 2-diolio, esančio maistiniuose riebaluose ir aliejuose. Alkoholio dalis yra tik propan-1, 2-diolis kartu su dimeru ir trupučiu trimero. Nėra jokių kitų organinių rūgščių, tik maistinių riebalų rūgštys |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Ne mažiau kaip 85 % bendro riebalų rūgščių esterių kiekio |Apibūdinimas | Skaidrūs skysčiai arba vaško konsistencijos balti dribsniai, rutuliukai arba švelnaus kvapo kietos medžiagos |IdentifikavimasA. Teigiami testai propandioliui ir riebalų rūgštims | | |GrynumasSulfatiniai pelenai | Ne daugiau kaip 0,5 % 800 ± 25 °C temperatūroje |Kitos rūgštys, išskyrus riebalų rūgštis | Nenustatoma |Laisvosios riebalų rūgštys | Ne daugiau kaip 6 % apskaičiuojant oleino rūgštimi |Bendras propan-1, 2-diolio kiekis | Ne mažiau kaip 11 % ir ne daugiau kaip 31 % |Laisvasis propan-1, 2-diolio kiekis | Ne daugiau kaip 5 % |Propandiolio dimeras ir trimeras | Ne daugiau kaip 0,5 % |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 10 mg/kg |Grynumo kriterijai taikomi priedams be riebalų rūgščių natrio chlorido, kalio ir kalcio druskų, tačiau šių medžiagų gali būti iki maksimalaus 6 % lygio (išreiškiant natrio oleatu) |E 479 b TERMIŠKAI OKSIDUOTAS SOJŲ ALIEJUS VEIKIAMAS RIEBALŲ RŪGŠČIŲ MONO- IR DIGLICERIDŲSinonimai | TOSOM |Apibrėžimas | Termiškai oksiduotas sojų aliejus, veikiamas riebalų rūgščių mono- ir digliceridų yra riebalų rūgščių ir glicerolio esterių kompleksinis mišinys, randamas termiškai oksiduoto sojų aliejaus maistiniuose riebaluose ir riebalų rūgštyse. Jis gaunamas veikiant ir doedorizuojant vakuume 130 °C temperatūroje 10 % termiškai oksiduoto sojų aliejaus ir 90 % riebalų rūgščių mono- ir digliceridų. Sojų aliejus yra išimtinai padarytas iš natūraliųjų atmainų sojos pupų |Apibūdinimas | Nuo blankiai geltonos iki šviesiai rudos spalvos vaško konsistencijos arba kietos medžiagos mišinys |IdentifikavimasA. Tirpumas | Netirpus vandenyje. Tirpus karštoje alyvoje arba riebaluose |GrynumasLydymosi intervalas | 55–65°C |Laisvosios riebalų rūgštys | Ne daugiau kaip 1,5 % apskaičiuojant oleino rūgštimi |Laisvasis glicerolis | Ne daugiau kaip 2 % |Bendras riebalų rūgščių kiekis | 83–90 % |Bendras glicerolis | 16–22 % |Riebalų rūgščių metilo esteriai, nesudarantys adukto su karbamidu | Ne daugiau kaip 9 % visų riebalų rūgščių metilo esterių |Riebalų rūgštys, netirpios petroleteryje | Ne daugiau kaip 2 % visų riebalų rūgščių |Peroksido skaičius | Ne daugiau kaip 3 |Epoksidai | Ne daugiau kaip 0,03 % oksirano deguonies |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 10 mg/kg |E 481 NATRIO STEAROIL-2-LAKTILATASSinonimai | Natrio stearoilo laktilatas Natrio stearoilo laktatas |Apibrėžimas | Stearoilo laktilinės rūgšties ir jų polimerų natrio chlorido ir nedidelių giminingų rūgščių natrio chlorido kiekių mišinys, gaunamas stearino ir pieno rūgšties reakcijos metu. Gali būti ir kitų maistinių riebalų rūgščių, laisvųjų arba esterintų, priklausomai nuo jų buvimo naudojamoje stearino rūgštyje |Cheminiai pavadinimai | Natrio di-2-stearoil laktatas Natrio di(2-steroiloksi)propionatas |Komercinis chemikalų sąrašo numeris (EINECS) | 246-929-7 |Cheminė formulė (pagrindinės sudedamosios dalys) | C21H39O4Na C19H35O4Na |Apibūdinimas | Balti ar šiek tiek gelsvi milteliai arba trapi savito kvapo kieta medžiaga |IdentifikavimasA.Teigiami testai natriui, riebalų rūgštims ir pieno rūgščiai | | |B. Tirpumas | Netirpus vandenyje. Tirpus etanolyje |GrynumasNatris | Ne mažiau kaip 2,5 % ir ne daugiau kaip 5 % |Esterių skaičius | Ne mažiau kaip 90 ir ne daugiau kaip 190 |Rūgščių skaičius | Ne mažiau kaip 60 ir ne daugiau kaip 130 |Bendroji pieno rūgštis | Ne mažiau kaip 15 % ir ne daugiau kaip 40 % |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 10 mg/kg |E 482 KALCIO STEAROIL-2-LAKTILATASSinonimai | Kalcio steroil laktatas |Apibrėžimas | Stearoil laktilinės rūgšties ir jų polimerų kalcio druskų ir nedidelių kitų giminingų rūgščių kalcio druskų kiekių mišinys, gaunamas stearino ir pieno rūgšties reakcijos metu. Gali būti ir kitų maistinių riebalų rūgščių, laisvųjų arba esterintų, priklausomai nuo jų buvimo naudojamoje stearino rūgštyje |Cheminiai pavadinimai | Kalcio di-2-stearoilo laktatas Kalcio di(2-steroiloksi)propionatas |Komercinis chemikalų sąrašo numeris (EINECS) | 227-335-7 |Cheminė formulė | C42H78O8Ca C38H70O8Ca |Apibūdinimas | Balti ar šiek tiek gelsvi milteliai arba trapi savito kvapo kieta medžiaga |IdentifikavimasA.Teigiami testai kalciui, riebalų rūgštims ir pieno rūgščiai | | |B. Tirpumas | Silpnai tirpus karštame vandenyje |GrynumasKalcis | Ne mažiau kaip 1 % ir ne daugiau kaip 5,2 % |Esterių skaičius | Ne mažiau kaip 125 ir ne daugiau kaip 190 |Bendroji pieno rūgštis | Ne mažiau kaip 15 % ir ne daugiau kaip 40 % |Rūgščių skaičius | Ne mažiau kaip 50 ir ne daugiau kaip 130 |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 10 mg/kg |E 483 STEARILO TARTRATASSinonimai | Stearilo palmitilo tartratas |Apibrėžimas | Vyno rūgšties esterinimo su dirbtiniu stearilo alkoholiu, kurį daugiausia sudaro stearilo ir palmitino alkoholiai, produktas. Jis daugiausia susideda iš diesterių, su mažesniais monoesterių ir nepakitusių pradinių medžiagų kiekiais |Cheminiai pavadinimai | Distearilo tartratas Dipalmitilo tartratas |Cheminė formulė | C38H74O6—C40H78O6 |Molekulinė masė | 627–655 |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Ne mažiau kaip 90 % bendro esterių kiekio, atitinkančio esterių skaičių, ne mažesnį kaip 163 ir ne didesnį kaip 180 |Apibūdinimas | Kreminės spalvos riebi kieta medžiaga (25 °C temperatūroje) |IdentifikavimasA. Teigiamas testas tartratui | | |B. Lydymosi intervalas | 67 °C–77 °C. Po muilinimo prisotinti ilgos grandinės riebaliniai alkoholiai turi lydymosi intervalą 49 °C–55 °C |GrynumasHidroksilo skaičius | Ne mažiau kaip 200 ir ne daugiau kaip 220 |Rūgščių skaičius | Ne daugiau kaip 5,6 |Bendrosios vyno rūgšties kiekis | Ne mažiau kaip 18 % ir ne daugiau kaip 35 % |Sulfatiniai pelenai | Ne daugiau kaip 0,5 % 800 ± 25 °C temperatūroje |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 10 mg/kg |Nemuilinama medžiaga | Ne mažiau kaip 77 % ir ne daugiau kaip 83 % |Jodo skaičius | Ne didesnis kaip 4 (Wijs) |E 491 SORBITANO MONOSTEARATASApibrėžimas | Sorbito dalinių esterių ir jų anhidridų mišinys su maistine, dirbtine stearino rūgštimi |Komercinis chemikalų sąrašo numeris (EINECS) | 215-664-9 |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Ne mažiau kaip 95 % sorbitolio, sorbitano ir izosorbido esterių mišinio |Apibūdinimas | Nuo šviesios, kreminės iki šviesiai rudos spalvos rutuliukai ar dribsniai arba standi silpno savito kvapo kieta vaško konsistencijos medžiaga |IdentifikavimasA. Tirpumas | Tirpus toluene, dioksane, tetrachlormetane, eteryje, metanolyje, etanolyje ir aniline aukštesnėje temperatūroje nei lydymosi taškas; netirpus petroleteryje ir acetone; netirpus šaltame vandenyje, bet išsisklaidantis karštame vandenyje; šiek tiek tirpus mineralinėje alyvoje ir etilacetate esant temperatūrai, aukštesnei nei 50 °C |B. Kietėjimo intervalas | 50–52°C |C. Infraraudonasis absorbcijos spektras | Poliolio dalinio riebalų rūgščių esterio savybės |GrynumasVanduo | Ne daugiau kaip 2 % (Karlo Fischerio metodas) |Sulfatiniai pelenai | Ne daugiau kaip 0,5 % |Rūgščių skaičius | Ne daugiau kaip 10 |Muilinimo skaičius | Ne mažiau kaip 147 ir ne daugiau kaip 157 |Hidroksilo skaičius | Ne mažiau kaip 235 ir ne daugiau kaip 260 |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 10 mg/kg |E 492 SORBITANO TRISTEARATASApibrėžimas | Sorbitolio dalinių esterių ir jų anhidridų mišinys su maistine, dirbtine stearino rūgštimi |Komercinis chemikalų sąrašo numeris (EINECS) | 247-891-4 |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Ne mažiau kaip 95 % sorbitolio, sorbitano ir izosorbido esterių mišinio |Apibūdinimas | Nuo šviesios, kreminės iki šviesiai rudos spalvos rutuliukai ar dribsniai arba standi silpno kvapo kieta vaško konsistencijos medžiaga |IdentifikavimasA. Tirpumas | Šiek tiek tirpus toluene, eteryje, tetrachlormetane ir etilacetate; išsisklaidantis petroleteryje, mineralinėje alyvoje, aliejuose, acetone ir dioksane; netirpus šaltame vandenyje, metanolyje ir etanolyje |B. Kietėjimo intervalas | 47–50°C |C. Infraraudonasis absorbcijos spektras | Poliolio dalinio riebalų rūgščių esterio savybės |GrynumasVanduo | Ne daugiau kaip 2 % (Karlo Fischerio metodas) |Sulfatiniai pelenai | Ne daugiau kaip 0,5 % |Rūgščių skaičius | Ne daugiau kaip 15 |Muilinimo skaičius | Ne mažiau kaip 176 ir ne daugiau kaip 188 |Hidroksilo skaičius | Ne mažiau kaip 66 ir ne daugiau kaip 80 |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 10 mg/kg |E 493 SORBITANO MONOLAURATASApibrėžimas | Sorbitolio dalinių esterių ir jų anhidridų mišinys su maistine, dirbtine laurino rūgštimi |Komercinis chemikalų sąrašo numeris (EINECS) | 215-663-3 |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Ne mažiau kaip 95 % sorbitolio, sorbitano ir izosorbido esterių mišinio |Apibūdinimas | Gintaro spalvos aliejingas klampus skystis, nuo šviesiai kreminės iki šviesiai rudos spalvos rutuliukai ar dribsniai arba standi silpno kvapo kieta vaško konsistencijos medžiaga |IdentifikavimasA. Tirpumas | Išsisklaidantis karštame ir šaltame vandenyje |B. Infraraudonasis absorbcijos spektras | Poliolio dalinio riebalų rūgščių esterio savybės |GrynumasVanduo | Ne daugiau kaip 2 % (Karlo Fischerio metodas) |Sulfatiniai pelenai | Ne daugiau kaip 0,5 % |Rūgščių skaičius | Ne daugiau kaip 7 |Muilinimo skaičius | Ne mažiau kaip 155 ir ne daugiau kaip 170 |Hidroksilo skaičius | Ne mažiau kaip 330 ir ne daugiau kaip 358 |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 10 mg/kg |E 494 SORBITANO MONOOLEATASApibrėžimas | Sorbitolio dalinių esterių ir jų anhidridų mišinys su maistine, dirbtine oleino rūgštimi. Pagrindinė sudedamoji dalis yra 1,4-sorbitano monooleatas, kitos sudedamosios dalys–izosorbido monooleatas, sorbitano dioleatas ir sorbitano trioleatas |Komercinis chemikalų sąrašo numeris (EINECS) | 215-665-4 |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Ne mažiau kaip 95 % sorbitolio, sorbitano ir izosorbido esterių mišinio |Apibūdinimas | Gintaro spalvos klampus skystis, nuo šviesiai kreminės iki šviesiai rudos spalvos rutuliukai ar dribsniai, arba standi silpno savito kvapo kieta vaško konsistencijos medžiaga |IdentifikavimasA. Tirpumas | Tirpus etanolyje, eteryje, etilacetate, aniline, toluene, dioksane, petroleteryje ir tetrachlormetane aukštesnėje temperatūroje nei lydymosi taškas. Netirpus šaltame vandenyje, išsisklaidantis karštame vandenyje |B. Jodo skaičius | Oleino rūgšties likučiai, gaunami po sorbitano monooleato muilinimo pelenuose turi jodo skaičių 80–100 |GrynumasVanduo | Ne daugiau kaip 2 % (Karlo Fischerio metodas) |Sulfatiniai pelenai | Ne daugiau kaip 0,5 % |Rūgščių skaičius | Ne daugiau kaip 8 |Muilinimo skaičius | Ne mažiau kaip 145 ir ne daugiau kaip 160 |Hidroksilo skaičius | Ne mažiau kaip 193 ir ne daugiau kaip 210 |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 10 mg/kg |E 495 SORBITANO MONOPALMITITASSinonimai | Sorbitano palmititas |Apibrėžimas | Sorbitolio dalinių esterių ir jų anhidridų mišinys su maistine, dirbtine palmitino rūgštimi. |Komercinis chemikalų sąrašo numeris (EINECS) | 247-568-8 |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Ne mažiau kaip 95 % sorbitolio, sorbitano ir izosorbido esterių mišinio |Apibūdinimas | Nuo šviesiai kreminės iki šviesiai rudos spalvos rutuliukai ar dribsniai arba standi, silpno savito kvapo kieta vaško konsistencijos medžiaga |IdentifikavimasA. Tirpumas | Tirpus etanolyje, metanolyje, eteryje, etilacetate, aniline, toluene, dioksane, petroleteryje ir tetrachlormetane aukštesnėje temperatūroje nei lydymosi taškas. Netirpus šaltame vandenyje, bet išsisklaidantis šiltame vandenyje |B. Kietėjimo intervalas | 45–47°C |C. Infraraudonasis absorbcijos spektras | Poliolio dalinio riebalų rūgščių esterio savybės |GrynumasVanduo | Ne daugiau kaip 2 % (Karlo Fischerio metodas) |Sulfatiniai pelenai | Ne daugiau kaip 0,5 % |Rūgščių skaičius | Ne daugiau kaip 7,5 |Muilinimo skaičius | Ne mažiau kaip 140 ir ne daugiau kaip 150 |Hidroksilo skaičius | Ne mažiau kaip 270 ir ne daugiau kaip 305 |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 10 mg/kg |E 508 KALIO CHLORIDASSinonimai | Silvinas Silvinas |ApibrėžimasCheminis pavadinimas | Kalio chloridas |Komercinis chemikalų sąrašo numeris (EINECS) | 231-211-8 |Cheminė formulė | KCl |Molekulinė masė | 74,56 |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Ne mažiau kaip 99 % sausoje medžiagoje |Apibūdinimas | Bespalviai pailgėję prizminiai ar kubiniai kristalai arba balti granuliuoti milteliai. Bekvapiai |IdentifikavimasA. Tirpumas | Lengvai tirpus vandenyje. Netirpus etanolyje |A. Teigiami testai kaliui ir chloridui | | |GrynumasMasės sumažėjimas džiovinant | Ne daugiau kaip 1 % (105 °C, 2 val.) |Natris | Neigiamas testas |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (išreiškiant Pb) | Ne daugiau kaip 10 mg/kg |E 579 GELEŽIES GLIUKONATASApibrėžimasCheminis pavadinimas | Geležies di-D-gliukonato dihidratas Geležies(II) di-gliukonato dihidratas |Komercinis chemikalų sąrašo numeris (EINECS) | 206-076-3 |Cheminė formulė | C12H22FeO14·2H2O |Molekulinė masė | 482,17 |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Ne mažiau kaip 95 % sausoje medžiagoje |Apibūdinimas | Nuo blankiai žalsvai geltonos iki gelsvai pilkos spalvos milteliai arba granulės, galinčios turėti silpną deginto cukraus kvapą |IdentifikavimasA. Tirpumas | Tirpus lengvai pakaitinus vandenyje. Beveik netirpus etanolyje |B. Teigiamas testas geležies jonui | | |C.Teigiamos gliukonio rūgšties fenilhidrazino tirpalo susidarymas | | |D. pH 10 % tirpalo | 4–5,5 |GrynumasMasės sumažėjimas džiovinant | Ne daugiau kaip 10 % (105 °C, 16 val.) |Oksalo rūgštis | Nenustatoma |Geležis (Fe III) | Ne daugiau kaip 2 % |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Redukcinės medžiagos | Ne daugiau kaip 0,5 % išreiškiant gliukoze |E 585 GELEŽIES LAKTATASSinonimai | Geležies(II) laktatas Geležies(II) 2-hidroksi propanoatas Propano rūgštis, 2-hidroksi-geležies(2 +) druska (2:1) |ApibrėžimasCheminis pavadinimas | Geležies 2-hidroksi propanoatas |Komercinis chemikalų sąrašo numeris (EINECS) | 227-608-0 |Cheminė formulė | C6H10FeO6·xH2O (x = 2 ar 3) |Molekulinė masė | 270,02 (dihidrato) 288,03 (trihidrato) |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Ne mažiau kaip 96 % sausoje medžiagoje |Apibūdinimas | alsvai balti kristalai arba šviesiai žali savito kvapo milteliai |IdentifikavimasA. Tirpumas | Tirpus vandenyje. Beveik netirpus etanolyje |B. Teigiamas testas geležies jonui | | |C. pH 2 % tirpalo | 4–6 |GrynumasMasės sumažėjimas džiovinant | Ne daugiau kaip 18 % (100 °C, vakuume, apytikriai 700 mm Hg) |Geležis (Fe III) | Ne daugiau kaip 0,6 % |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg" |--------------------------------------------------