title: 1985 m. rugsėjo 16 d. Tarybos Direktyva dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, reglamentuojančių tam tikrą veiklą farmacijos srityje, nuostatų derinimo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31985L0432

Oficialusis leidinys L 253 , 24/09/1985 p. 0034 - 0036 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 6 tomas 2 p. 0111  specialusis leidimas ispanų kalba: skyrius 06 tomas 3 p. 0025  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 6 tomas 2 p. 0111  specialusis leidimas portugalų kalba skyrius 06 tomas 3 p. 0025

		Tarybos Direktyva1985 m. rugsėjo 16 d.dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, reglamentuojančių tam tikrą veiklą farmacijos srityje, nuostatų derinimo(85/432/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 49 ir 57 straipsnius,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą [1],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [2],atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [3],kadangi asmenys, turintys diplomą, pažymėjimą ar kitą vaistininko kvalifikaciją įrodantį dokumentą, yra vaistų specialistai ir iš esmės visose valstybėse narėse jiems turi būti leista minimali veikla šioje srityje; kadangi nustatydama tą minimalios veiklos apimtį ši direktyva nesiekia apriboti veiklos, kuria vaistininkai gali verstis valstybėse narėse, ypač atlikdami analizę biomedicinos srityje, ir nesuteikia jiems jokių monopolijos teisių, nes monopolio kūrimas ir toliau yra tik valstybių narių reikalas;kadangi ši direktyva vis dėlto neužtikrina visų reikalavimų, leidžiančių verstis ir verčiantis farmacine veikla, koordinavimo; kadangi visų pirma geografinis farmacijos įmonių paskirstymas ir vaistų tiekimo monopolis ir toliau yra valstybių narių reikalas;kadangi siekiant abipusio diplomų, pažymėjimų ir kitų vaistininko kvalifikaciją įrodančių dokumentų pripažinimo, kaip numatyta 1985 m. rugsėjo 16 d. Tarybos direktyvoje 85/433/EEB dėl farmacijos diplomų, pažymėjimų ir kitų oficialią kvalifikaciją patvirtinančių dokumentų abipusio pripažinimo, įskaitant priemones, padedančias veiksmingai naudotis su tam tikra farmacine veikla susijusia įsisteigimo teise [4], visapusiškas mokymo kursų valstybėse narėse palyginamumas leidžia derinimą šioje srityje apriboti reikalavimu laikytis būtiniausių standartų paliekant valstybėms narėms organizuoti patį mokymą;kadangi ši direktyva nedraudžia valstybėms narėms nustatyti papildomų kvalifikacinių reikalavimų, leidžiančių verstis veikla, kuri nėra įtraukta į suderintas minimalios veiklos sritis; kadangi dėl to priimančioji valstybė narė, nustatanti tokias sąlygas, gali pareikalauti, kad jų laikytųsi kitų valstybių narių gyventojai, turintys vieną iš Direktyvos 85/433/EEB 4 straipsnyje paminėtų diplomų;kadangi šioje direktyvoje numatytas koordinavimas yra susijęs su profesinę kvalifikaciją patvirtinančiais dokumentais; kadangi, kiek tai yra susiję su tokiais dokumentais, daugelyje valstybių narių šiuo metu nėra skirtumo tarp šios srities specialistų, besiverčiančių veikla pagal darbo sutartį, ir tų, kurie dirba savarankiškai; kadangi dėl šios priežasties būtina išplėsti šios direktyvos taikymo sritį, kad ji būtų taikoma ir pagal sutartį dirbantiems specialistams;kadangi valstybėse narėse yra organizuojamas tolesnis kai kurių farmacijos disciplinų mokymas siekiant pagilinti tam tikras žinias, įgytas rengiantis tapti vaistininkais; kadangi dėl to, siekiant abipusio farmacijos diplomų, pažymėjimų ir kitų kvalifikaciją įrodančių dokumentų pripažinimo ir siekiant visoje Bendrijoje sukurti vienodas sąlygas visiems šios srities specialistams, kurie yra valstybių narių piliečiai, reikia tam tikru mastu suderinti farmacijos specialybės studijų reikalavimus tais atvejais, kai keliose valstybėse narėse yra tos pačios specializuotos mokymo formos, leidžiančios asmeniui pasinaudoti specialisto vardu, nors toks mokslo cenzas nėra sąlyga verstis veikla, įtraukta į suderintas minimalios veiklos sritis; kadangi, nors ir neatrodo, kad šiuo metu toks suderinimas yra įmanomas, jis yra tas tikslas, kurį reikėtų pasiekti kaip galima greičiau kartu su atitinkamu abipusiu pripažinimu,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnis1. Valstybės narės garantuoja, kad asmenys, turintys 2 straipsnyje nustatytus reikalavimus atitinkančius diplomą, pažymėjimą ar kitą universitetinę ar lygiavertę vaistininko kvalifikaciją įrodantį dokumentą, turi teisę verstis bent jau 2 dalyje nurodyta veikla ir ja verčiasi laikydamiesi, jei reikia, reikalavimo dėl papildomos profesinės patirties.2. 1 dalyje minėta veikla yra tokia:- vaistų farmacinės formos paruošimas,- vaistų gamyba ir tyrimas,- vaistų tyrimas vaistų laboratorijoje,- vaistų sandėliavimas, laikymas ir platinimas didmeninės prekybos lygmeniu,- vaistų gamyba, tyrimas, sandėliavimas ir tiekimas viešosiose vaistinėse,- vaistų gamyba, tyrimas, sandėliavimas ir išdavimas ligoninėse,- informacijos ir konsultacijų apie vaistus teikimas.3. Jei šios direktyvos priėmimo metu valstybėje narėje yra nustatyta testais pagrįsto konkurso sistema, kurios tikslas yra iš 1 dalyje minėtų asmenų, turinčių profesinę kvalifikaciją patvirtinančius dokumentus, atrinkti tuos, kuriuos būtų galima paskirti kontroliuoti naujas vaistines, kurias įkurti yra numatyta pagal nacionalinę geografinę paskirstymo sistemą, tokia valstybė narė, darydama išlygą 1 daliai, gali ir toliau taikyti minėtą konkurso sistemą ir gali pareikalauti, kad kitų valstybių narių piliečiai, turintys Direktyvos 85/433/EEB 2 straipsnio 1 dalyje ir 6 straipsnyje minėtus farmacijos diplomus, pažymėjimus ir kitus kvalifikaciją įrodančius dokumentus, dalyvautų konkurse.2 straipsnisValstybės narės 1 straipsnyje minėtus diplomus, pažymėjimus ir kitus kvalifikaciją įrodančius dokumentus išduoda laikydamosi tokių būtiniausių reikalavimų:1. Mokymo procesas diplomui, pažymėjimui ar kitam kvalifikaciją įrodančiam dokumentui gauti užtikrina:a) pakankamas žinias apie vaistus ir vaistų gamybai naudojamas medžiagas;b) pakankamas žinias apie vaistų technologiją ir fizikinius, cheminius, biologinius bei mikrobiologinius vaistų tyrimus;c) pakankamas žinias apie medžiagų apykaitą, vaistų poveikį, toksiškų medžiagų veikimą ir vaistų vartojimą;d) pakankamas žinias moksliniams duomenims apie vaistus įvertinti, kad, remdamasis šiomis žiniomis, asmuo galėtų pateikti tinkamą informaciją;e) pakankamas žinias apie teisinius ir kitokius reikalavimus, susijusius su farmacijos praktika.2. Kad būtų priimtas mokytis, kandidatas turi turėti diplomą ar pažymėjimą, leidžiantį būti priimtam tam tikroms mokslo studijoms į valstybės narės universitetus ar lygiavertį statusą turinčias aukštojo mokslo įstaigas.3. Diplomas, pažymėjimas ar kitas kvalifikaciją įrodantis dokumentas yra įrodymas, kad asmuo baigė ne mažiau kaip penkerius metus trunkantį mokymo kursą, kurį sudaro:- ne mažiau kaip ketverių metų teorinės ir praktinės studijos universiteto ar lygiavertį statusą turinčios arba universiteto priežiūroje esančios aukštojo mokslo įstaigos dieniniame skyriuje,- ne mažiau kaip šešių mėnesių kvalifikacijos kėlimo praktika viešojoje arba ligoninės vaistinėje tos ligoninės vaistų skyriaus priežiūroje.4. Nukrypstant nuo šio straipsnio 3 dalies:a) jei šios direktyvos priėmimo metu valstybėje narėje yra dvejopi mokymo kursai, iš kurių vieni tęsiasi penkerius, o kiti – ketverius metus, diplomas, pažymėjimas ar kitas kvalifikaciją patvirtinantis dokumentas, liudijantis apie ketverių metų mokymo kurso baigimą, yra laikomas atitinkančiu 3 dalyje minėtą mokymo trukmės reikalavimą, jei diplomai, pažymėjimai ar kiti kvalifikaciją patvirtinantys dokumentai, liudijantys apie abiejų mokymo kursų baigimą, toje valstybėje narėje yra laikomi lygiaverčiais;b) jei dėl to, kad netoli mokymo įstaigos nėra pakankamai vietų viešosiose vaistinėse ar ligoninės vaistinėse ir dėl to valstybė narė negali tenkinti šešių mėnesių kvalifikacijos kėlimo praktikos reikalavimo, ji gali per penkerius metus, kai pasibaigia 5 straipsnyje nurodytas laikas, leisti ne daugiau kaip pusę to mokymo laiko dirbti vaistininku vaistus gaminančioje įmonėje.5. 3 dalyje minėtą mokymo kursą sudaro šie būtiniausi teorinio ir praktinio mokymo dalykai:- augalų ir gyvūnų biologija,- fizika,- bendroji ir neorganinė chemija,- organinė chemija,- analizinė chemija,- farmacinė chemija, įskaitant vaistų analizę,- bendroji ir taikomoji biochemija (medicininė),- anatomija ir fiziologija; medicinos terminologija,- mikrobiologija,- farmakologija ir farmakoterapija,- vaistų technologija,- toksikologija,- farmakognozija,- teisės aktai ir, jei reikia, profesinė etika.Kiekvieno dėstomojo dalyko teorinio ir praktinio mokymo santykis yra toks, kad būtų skiriama pakankamai dėmesio teorijai, siekiant išlaikyti universitetinio mokymo lygį.3 straipsnisPraėjus ne daugiau kaip trejiems metams po 5 straipsnyje nurodyto laiko, Komisija pateikia Tarybai atitinkamus pasiūlymus dėl specializacijos farmacijos srityje, ypač dėl ligoninės farmacijos. Komisija šiuos pasiūlymus išnagrinėja per vienerius metus.4 straipsnisŠi direktyva taip pat yra taikoma tiems valstybių narių piliečiams, kurie pagal 1968 m. spalio 15 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1612/68 dėl laisvo darbuotojų judėjimo Bendrijoje [5] kaip pagal darbo sutartį dirbantys asmenys verčiasi arba ketina verstis viena iš Direktyvos 85/433/EEB 1 straipsnyje minimų veiklos rūšių.5 straipsnis1. Valstybės narės patvirtina priemones, kurios, įsigaliojusios iki 1987 m. spalio 1 d., įgyvendina šią direktyvą. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.2. Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių nacionalinės teisės aktų nuostatų tekstus.6 straipsnisJei taikydama šią direktyvą valstybė narė kuriose nors srityse patiria didelių sunkumų, Komisija kartu su valstybe nare išanalizuoja tuos sunkumus ir paprašo Tarybos sprendimu 75/320/EEB [6] įsteigto Farmacijos komiteto išvadų.Prireikus Komisija pateikia Tarybai atitinkamus pasiūlymus.7 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Liuksemburge, 1985 m. rugsėjo 16 d.Tarybos varduPirmininkasM. Fischbach[1] OL C 35, 1981 2 18, p. 3.[2] OL C 277, 1983 10 17, p. 160.[3] OL C 230, 1981 9 10, p. 10.[4] OL L 253, 1985 9 24, p. 37.[5] OL L 257, 1968 10 19, p. 2.[6] OL L 147, 1975 6 9, p. 23.--------------------------------------------------


title: 1976 m. balandžio 6 d. Tarybos direktyva dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių stabdymo įtaisus, suderinimo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31976L0432

Oficialusis leidinys L 122 , 08/05/1976 p. 0001 - 0014 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 13 tomas 5 p. 0003  specialusis leidimas graikų k.: skyrius 13 tomas 3 p. 0206  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 13 tomas 5 p. 0003  specialusis leidimas ispanų kalba: skyrius 13 tomas 5 p. 0005  specialusis leidimas portugalų kalba skyrius 13 tomas 5 p. 0005

		Tarybos direktyva1976 m. balandžio 6 d.dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių stabdymo įtaisus, suderinimo(76/432/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 100 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [1],atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [2],kadangi techniniai reikalavimai, kuriuos pagal nacionalinius įstatymus turi atitikti traktoriai, taikomi, inter alia, ir jų stabdymo įtaisams;kadangi pavienėse valstybėse narėse tie reikalavimai skiriasi; kadangi todėl būtina, kad visos valstybės narės nustatytų vienodus reikalavimus arba papildydamos jose galiojančias nuostatas, arba pakeisdamos jas naujomis, visų pirma siekiant sudaryti galimybę, kad EEB tipo patvirtinimo tvarka, apie kurią kalbama 1974 m. kovo 4 d. Tarybos direktyvoje 74/150/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių ratinių žemės ūkio ar miškų ūkio traktorių tipo patvirtinimą, suderinimo [3], galėtų būti taikoma visiems traktorių tipams;kadangi suderintais reikalavimais siekiama visoje Bendrijoje iš esmės pagerinti saugą keliuose ir dirbant;kadangi traktoriams skirtų nacionalinių įstatymų suderinimas apima ir valstybių narių patikrinimų, kuriuos kiekviena valstybė narė atlieka remdamasi bendrais reikalavimais, abipusį pripažinimą; kadangi norint, kad ši sistema galėtų sėkmingai veikti, visos valstybės narės tuos reikalavimus turi pradėti taikyti nuo tos pačios dienos,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnis1. "Žemės ūkio ar miškų ūkio traktorius" – tai bet kokia ne mažiau kaip dviejų ašių motorinė ratinė arba vikšrinė transporto priemonė, kurios pagrindinė paskirtis yra teikti traukos jėgą ir kuri specialiai suprojektuota vilkti, stumti, vežti arba varyti žemės ar miškų ūkyje naudojamus tam tikrus padargus, mašinas arba priekabas. Traktorius gali būti pritaikytas kroviniams ir keleiviams vežti.2. Ši direktyva taikoma tik šio straipsnio 1 dalyje apibrėžtiems dviejų ašių traktoriams su pneumatinėmis padangomis, kurių didžiausias projektinis greitis yra nuo 6 iki 25 km/h.2 straipsnisJokia valstybė narė negali atsisakyti suteikti traktoriui EEB tipo patvirtinimą arba nacionalinį tipo patvirtinimą dėl priežasčių, susijusių su jo stabdymo įtaisais, jeigu tas traktorius turi I–IV prieduose nurodytus stabdymo įtaisus ir jei tie įtaisai atitinka tuose prieduose pateiktus reikalavimus.3 straipsnisJokia valstybė narė negali atsisakyti traktorius įregistruoti, uždrausti parduoti, pradėti eksploatuoti arba naudoti dėl priežasčių, susijusių su stabdymo įtaisais, jeigu tie traktoriai turi I–IV prieduose nurodytus stabdymo įtaisus ir jei tie įtaisai atitinka tuose prieduose pateiktus reikalavimus.4 straipsnisTraktoriaus tipo patvirtinimą suteikusi valstybė narė turi imtis reikiamų priemonių, siekdama užtikrinti, kad jai būtų teikiama informacija apie visus I priedo 1.1 punkte nurodytų sudėtinių dalių ar savybių pakeitimus. Tos valstybės narės kompetentingos valdžios institucijos sprendžia, ar reikia iš naujo atlikti pakeisto traktoriaus tipo bandymus ir parengti naują ataskaitą. Jei atlikus tokius bandymus paaiškėja, kad traktoriaus tipas neatitinka šios direktyvos reikalavimų, pakeitimas nepatvirtinamas.5 straipsnisVisi pakeitimai, būtini šios direktyvos priedų reikalavimus derinant su technikos pažanga, priimami laikantis Direktyvos 74/150/EEB 13 straipsnyje nustatytos tvarkos.6 straipsnis1. Valstybės narės priima ir paskelbia nuostatas, kurios, įsigaliojusios iki 1977 m. sausio 1 d., įgyvendina šią direktyvą, ir apie tai nedelsdamos praneša Komisijai.Tas nuostatas jos įgyvendina nuo 1977 m. spalio 1 d.2. Po pranešimo apie šią direktyvą valstybės narės imasi priemonių informuoti Komisiją apie įstatymų ir kitų teisės aktų, kuriuos jos ketina priimti šios direktyvos taikymo srityje, projektus. Komisija informuojama iš anksto, kad galėtų pateikti pastabas.7 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Liuksemburge, 1976 m. balandžio 6 d.Tarybos varduPirmininkasG. Thorn[1] OL C 5, 1975 1 8, p. 54.[2] OL C 62, 1975 3 15, p. 29.[3] OL L 84, 1974 3 28, p. 10.--------------------------------------------------I PRIEDASAPIBRĖŽIMAI, PARAIŠKA EEB TIPUI PATVIRTINTI, EEB TIPO PATVIRTINIMAS, KONSTRUKCIJOS IR MONTAVIMO REIKALAVIMAI1. APIBRĖŽIMAI1.1. Traktoriaus tipas stabdymo įtaisų požiūriu"Traktoriaus tipas stabdymo įtaisų požiūriu" – tai traktoriai, kurie yra panašūs pagal šiuos esminius požymius:1.1.1. nepakrauto traktoriaus masė pagal 1.18 punkte pateiktą apibrėžimą,1.1.2. didžiausia traktoriaus masė pagal 1.16 punkte pateiktą apibrėžimą,1.1.3. svorio paskirstymas ašims,1.1.4. techniniu požiūriu leistinas didžiausias svoris kiekvienai ašiai,1.1.5. didžiausias projektinis greitis,1.1.6. kitokio tipo stabdymo įtaisas (atkreipiant ypatingą dėmesį į priekabos stabdymo įtaisų buvimą ar nebuvimą),1.1.7. stabdomųjų ašių skaičius ir išdėstymas,1.1.8. variklio tipas,1.1.9. didžiausią greitį atitinkantis visuminis transmisijos perdavimo skaičius,1.1.10. padangų matmenys (stabdomųjų ašių).1.2. Stabdymo įtaisas"Stabdymo įtaisas" – tai dalių junginys, kurio paskirtis – palaipsniui mažinti judančio traktoriaus greitį arba jį sustabdyti, arba laikyti stovintį traktorių vietoje. Šios funkcijos apibūdintos 4.1.2 punkte. Įtaisas susideda iš valdiklio, pavaros ir iš pačių stabdžių.1.3. Tolydusis stabdymas"Tolydusis stabdymas" – tai toks stabdymas, kai stabdžių sistemos veikimo charakteristikos atitinka įprastąsias ir kai įjungiant arba išjungiant stabdžius:1.3.1. vairuotojas gali bet kada padidinti arba sumažinti stabdymo jėgą, naudodamas valdiklį,1.3.2. stabdymo jėga veikia ta pačia kryptimi kaip ir poveikis į valdiklį (monotoninė funkcija),1.3.3. lengva pakankamai tiksliai sureguliuoti stabdymo jėgą.1.4. Valdiklis"Valdiklis" – tai vairuotojo betarpiškai paveikiama dalis tikslu suteikti pavarai energiją, reikalingą stabdymui arba stabdymo reguliavimui. Ta energija gali būti vairuotojo raumenų jėga arba kito šaltinio, kurį valdo vairuotojas, energija, arba šių skirtingų energijos rūšių derinys.1.5. Pavara"Pavara" – tai sudėtinių dalių, kurios jungia valdiklį ir stabdį, junginys. Pavara gali būti mechaninė, hidraulinė, pneumatinė, elektros arba mišri. Jei stabdymo jėgą teikia arba padeda teikti nuo vairuotojo nepriklausantis, bet jo valdomas energijos šaltinis, laikoma, kad to įtaiso energijos atsarga taip pat yra pavaros dalis.1.6. Stabdys"Stabdys" – tai sudėtinė dalis, sukurianti traktoriaus judėjimą stabdančias jėgas. Tai gali būti frikcinis stabdys (kai jėgas sukuria dviejų viena kitos atžvilgiu judančių traktoriaus dalių tarpusavio trintis), elektrinis stabdys (kai jėgas generuoja dviejų viena kitos atžvilgiu judančių, bet nesiliečiančių traktoriaus dalių elektromagnetinė sąveika), stabdys su hidrauline pavara (kai jėgos sukuriamos dėl tarp dviejų viena kitos atžvilgiu judančių traktoriaus dalių esančio skysčio poveikio) arba variklinis stabdys (kai jėgos sukuriamos pagal poreikį padidinant stabdomąjį variklio poveikį, kuris perduodamas ratams). Traktoriaus transmisiją mechaniškai užrakinantis įtaisas, kurio negalima naudoti traktoriui judant, turi būti vertinamas kaip stovėjimo stabdys.1.7. Skirtingi stabdymo įtaisų tipai"Skirtingi stabdymo įtaisų tipai" – tai įranga, kuri skiriasi šiais pagrindiniais požymiais:1.7.1. kitokios vienos ar daugiau sudėtinių dalių savybės, pavyzdžiui, medžiaga, pavidalas ar dydis,1.7.2. skirtingi sudėtinių dalių deriniai.1.8. Stabdžių sistemos sudėtinė dalis"Stabdžių sistemos sudėtinė dalis" – tai viena atskiroji dalis, kuri, sujungta su kitomis dalimis, sudaro stabdymo įtaisą.1.9. Nuostovusis stabdymas"Nuostovusis stabdymas" – tai transporto priemonių junginių stabdymas įrenginiu, kuriam būdingos šios savybės:1.9.1. įrenginys turi vieną valdiklį, kurį vairuotojas palaipsniui paveikia vienu judesiu, sėdėdamas vairuoto sėdynėje,1.9.2. energija, naudojama transporto priemonių junginį sudarančioms transporto priemonėms stabdyti, tiekiama iš to paties šaltinio (energijos šaltinis gali būti vairuotojo raumenų jėga),1.9.3. stabdymo įrenginys užtikrina, kad kiekviena junginį sudarančios transporto priemonės, nepriklausomai nuo jų tarpusavio padėties, būtų stabdomos vienu metu arba palaipsniui.1.10. Trūkusis stabdymas"Trūkusis stabdymas" – tai transporto priemonių junginio stabdymas įrenginiu, kuriam būdingos šios savybės:1.10.1. įrenginys turi vieną valdiklį, kurį vairuotojas palaipsniui paveikia vienu judesiu, sėdėdamas vairuoto sėdynėje,1.10.2. energija, naudojama transporto priemonių junginį sudarančioms transporto priemonėms stabdyti, tiekiama iš kelių skirtingų šaltinių (vienas iš jų gali būti vairuotojo raumenų jėga),1.10.3. stabdymo įtaisas užtikrina, kad kiekviena junginį sudarančios transporto priemonės, nepriklausomai nuo tarpusavio padėties, būtų stabdomos vienu metu arba palaipsniui.1.11. Stabdymas nepriklausoma mechanine pavara"Stabdymas nepriklausoma mechanine pavara" – tai transporto priemonių junginių stabdymas įrenginiu, kuriam būdingos šios savybės:1.11.1. traktoriaus stabdžių valdymas nepriklauso nuo velkamos transporto priemonės stabdžių valdymo; pastarasis traktoriuje turi būti įrengtas taip, kad vairuotojas galėtų lengvai jį įjungti, sėdėdamas savo vietoje;1.11.2. vairuotojo raumenų jėga nenaudojama velkamoms transporto priemonėms stabdyti.1.12. Nepriklausomas stabdymas"Nepriklausomas stabdymas" – tai transporto priemonių junginių stabdymas įrenginiu, kuriam būdingos šios savybės:1.12.1. traktoriaus stabdžių valdymas nepriklauso nuo velkamos transporto priemonės stabdžių valdymo, bet kuriuo atveju priekabos stabdžių valdiklis traktoriuje turi būti įrengtas taip, kad vairuotojas galėtų lengvai jį paveikti, sėdėdamas savo vietoje,1.12.2. velkamoms transporto priemonėms stabdyti naudojama vairuotojo raumenų jėga.1.13. Automatinis stabdymas"Automatinis stabdymas" – tai velkamos transporto priemonės ar transporto priemonių stabdymas, kuris vyksta automatiškai, jei atsikabina viena iš junginį sudarančių transporto priemonių, įskaitant tą atvejį, kai transporto priemonė atsikabina sulūžus sukabinimo įtaisui, o likusių transporto priemonių junginį sudarančių priemonių stabdymo veiksmingumas dėl to smarkiai nesumažėja.1.14. Inercinis stabdymas"Inercinis stabdymas" – tai stabdymas naudojant traktorių stumiančios priekabos sukurtas jėgas.1.15. Pakrautas traktorius"Pakrautas traktorius" – tai traktorius, pakrautas taip, kad jo masė atitiktų "didžiausią masę", jeigu nenurodyta kitaip.1.16. Didžiausia masė"Didžiausia masė" – tai techniniu požiūriu leistina didžiausia masė, kurią yra nurodęs gamintojas (ta masė gali būti didesnė už "didžiausią leistiną masę").1.17. Nepakrautas traktorius"Nepakrautas traktorius" – tai eksploatuoti paruoštas traktorius su pripildytais bakais ir radiatoriais, kuriame sėdi 75 kg sveriantis vairuotojas, bet be keleivių, pasirenkamųjų priedėlių ar krovinio.1.18. Nepakrauto traktoriaus masė"Nepakrauto traktoriaus masė" – tai nepakrauto traktoriaus svoris.2. PARAIŠKA EEB TIPUI PATVIRTINTI2.1. Paraišką traktoriaus stabdžių įtaiso EEB tipui patvirtinti pateikia gamintojas arba įgaliotasis gamintojo atstovas.2.2. Kartu su paraiška reikia pateikti po tris egzempliorius šių dokumentų:2.2.1. traktoriaus tipo aprašą, pateikiantį punktuose nuo 1.1.1 iki 1.1.10 minėtą informaciją. Reikia nurodyti numerius ir (arba) simbolius, kuriuos tam traktoriaus tipui suteikė gamintojas arba įgaliotasis gamintojo atstovas,2.2.2. stabdymo įtaisą sudarančių dalių sąrašą; kiekviena dalis sąraše turi būti tinkamai aprašyta,2.2.3. stabdymo įtaiso schemą, parodančią kiekvienos dalies vietą traktoriuje, kuri leistų rasti ir atpažinti įvairias sudėtines dalis.2.3. Taip pat reikia pateikti:2.3.1. traktoriaus, kurio tipo patvirtinimas yra atliekamas, pavyzdį,2.3.2. atitinkamo mastelio brėžinius, jeigu prašoma juos pateikti. Brėžiniai turi būti ne didesnio kaip A4 formato (210 mm x 297 mm) arba sulankstyti iki šio formato.3. EEB TIPO PATVIRTINIMASPrie EEB tipo patvirtinimo pažymėjimo pridedama užpildyta forma, kurios pavyzdys pateiktas V priede.4. KONSTRUKCIJOS IR ĮRENGIMO REIKALAVIMAI4.1. Bendrieji dalykai4.1.1. Stabdymo įtaisas4.1.1.1. Stabdymo įtaisas turi būti suprojektuotas, pagamintas ir įrengtas taip, kad, nepriklausomai nuo jį veikiančios vibracijos, įprasto naudojimo metu traktorius atitiktų toliau išdėstytus reikalavimus.4.1.1.2. Stabdymo įtaisas turi būti suprojektuotas, pagamintas ir įrengtas taip, kad naudojimo metu jis būtų ypač atsparus korozijos ir senėjimo poveikiui, galinčiam sukelti staigų stabdymo veiksmingumo praradimą.4.1.2. Stabdymo įtaiso funkcijos1.2. punkte apibrėžtas stabdymo įtaisas turi atitikti tokias sąlygas:4.1.2.1. Darbiniai stabdžiai4.1.2.1.1. Darbiniu stabdžiu turi būti užtikrinta, kad vairuotojas galėtų valdyti važiuojantį traktorių ir saugiai, greitai bei veiksmingai jį sustabdyti, nepriklausomai nuo leistiną svorį vežančio traktoriaus greičio, traktoriui važiuojant įkalne ar nuokalne. Turi būti galimybė reguliuoti stabdžio poveikį. Laikoma, kad šios sąlygos yra įvykdytos, jei įvykdyti II priede pateikti reikalavimai.Vairuotojas turi turėti galimybę darbinį stabdį paveikti sėdėdamas savo vietoje ir bent viena ranka laikydamas vairaratį. Traktoriaus darbinį stabdį gali sudaryti kairiojo ir dešiniojo šono įtaisai. Turi būti galimybė juos sujungti, kad būtų vienu metu, bei galimybė vėl atjungti.Kiekvienas kairiojo arba dešiniojo šono įtaisas turi turėti rankinę arba automatinę reguliavimo sistemą, kuri leistų lengvai atkurti stabdžių balansą.4.1.2.2. Stovėjimo stabdžiai4.1.2.2.1. Stovėjimo stabdžiu turi būti užtikrinta, kad nuokalnėje arba įkalnėje stovintis traktorius nepradėtų važiuoti, kai jame nėra vairuotojo ir kai darbinės dalys užfiksuotos tik mechaniniu įtaisu. Tai galima pasiekti, kai stabdys veikia transmisiją. Vairuotojas stovėjimo stabdį privalo paveikti sėdėdamas savo vietoje; leidžiamas pakartotinis poveikis reikiamam veiksmingumui gauti.4.2. Stabdymo įtaisų techninės charakteristikos4.2.1. Traktoriuje įrengti stabdymo įtaisai turi atitikti darbiniam ir stovėjimo stabdžiams nustatytus reikalavimus.4.2.2. Darbiniai ir stovėjimo stabdžiai gali turėti bendras sudėtines dalis, jeigu jie atitinka šias sąlygas:4.2.2.1. turi būti bent du vienas nuo kito nepriklausomi ir vairuotojui iš jo vietos lengvai prieinami valdikliai; šis reikalavimas turi būti įvykdytas net jei vairuotas prisisegęs saugos diržu,4.2.2.2. sugedus bet kokiai stabdymo įtaiso sudėtinei daliai, išskyrus stabdį (apibrėžtas 1.6 punkte) arba kaip nors kitaip sugedus darbinio stabdžio įtaisui (sutrikus jo darbui, visiškai ar iš dalies išsekus energijos atsargai), traktorių turi būti įmanoma sustabdyti mažinant greitį, kai lėtėjimo vertė lygi bent 50 % nurodytosios II priedo 2.1.1 punkte.Šios sąlygos turi būti įvykdytos, pasiekiant abipus vidurinės išilginės plokštumos esančių ratų liekamąjį stabdymą (traktoriui nenukrypstant nuo kurso).Šiame punkte laikoma, kad svirčių ir kumšteliniai junginiai arba kiti panašūs junginiai, kuriais paveikiami stabdžiai, negali sugesti.4.2.3. Naudojant energiją, kuri nėra vairuotojo raumenų jėga, nereikia, kad būtų daugiau kaip vienas tokios energijos šaltinis (pvz., hidraulinis siurblys, oro kompresorius, t. t.), su sąlyga, kad yra įvykdyti 4.2.2 punkto reikalavimai.4.2.4. Darbinis stabdys turi stabdyti bent vienos ašies abu ratus.4.2.5. Darbinio stabdymo įtaiso poveikis tos pačios ašies ratams turi būti paskirstytas simetriškai traktoriaus vidurinės išilginės plokštumos atžvilgiu.4.2.6. Darbinis ir stovėjimo stabdymo įtaisai turi veikti stabdymo paviršius, kurie atitinkamo atsparumo elementais neišardomai sujungti su ratais. Stabdymo paviršių neturi būti įmanoma atjungti nuo ratų.Kai stabdoma viena ašis, diferencialas negali būti įrengtas tarp darbinio stabdžio ir tos ašies ratų; kai stabdomos dvi ašys, diferencialas gali būti įrengtas tarp darbinio stabdžio ir vienos iš dviejų ašių ratų.4.2.7. Stabdžių sudilimą turi būti įmanoma lengvai kompensuoti, naudojant rankinę arba automatinę reguliavimo sistemą. Be to, valdiklis ir pavaros bei stabdžių sudėtinės dalys turi turėti tokią laisvąją eigą, kad stabdžiams įkaitus arba iki tam tikros ribos susidėvėjus stabdžių antdėklams, valdiklis ir pavaros bei stabdžių sudėtinės dalys toliau veiktų ir nebūtų reikalo skubiai reguliuoti.4.2.8. Hidraulinėse stabdžių sistemose skysčio bakelių įpylimo angos turi būti lengvai prieinamos; be to, skysčio atsargų bakeliai turi būti pagaminti taip, kad skysčio atsargų lygį būtų galima patikrinti neatidarant skysčio bakelio.4.2.9. Jei, nenaudodamas sukauptos energijos, traktoriaus stabdys negali veikti pagal nustatytus reikalavimus, kiekviename traktoriuje, kurio stabdys įjungiamas naudojant iš energijos rezervuaro tiekiamą energiją, turi būti įrengtas ne tik slėgio manometras, bet ir regimąjį arba garsinį signalą duodantis įspėjamosios signalizacijos įtaisas, kuris įsijungia, kai energijos kiekis bet kokioje prieš skirstomąjį vožtuvą esančioje sąrankos dalyje sumažėja iki 65 % tos energijos įprastos vertės arba dar daugiau. Tas įtaisas turi būti nuolat ir tiesiogiai sujungtas su grandine.4.2.10. Nepažeidžiant 4.1.2.1 punkto reikalavimų, kai stabdymo įtaiso suveikčiai užtikrinti būtina naudoti pagalbinį energijos šaltinį, energijos atsarga turi būti tokia, kad, išjungus variklį, stabdymo efektyvumas išliktų pakankamas traktoriui sustabdyti pagal nustatytus reikalavimus.4.2.11. Visa pagalbinė įranga turi naudoti tik tiek energijos, kad net ir sugedus energijos šaltiniui, dėl jos darbo stabdymo įrenginį maitinančios energijos atsargos nesumažėtų labiau nei nurodyta 4.2.9 punkte.--------------------------------------------------II PRIEDASSTABDYMO BANDYMAI IR STABDYMO ĮTAISŲ TECHNINĖS CHARAKTERISTIKOS1. STABDYMO BANDYMAI1.1. Bendrieji dalykai1.1.1. Darbinių stabdžių techninės charakteristikos nagrinėjamos remiantis vidutiniu lėtėjimu, apskaičiuotu pagal stabdymo kelią. Stabdymo kelias – tai atstumas, kurį traktorius nuvažiuoja nuo akimirkos, kai vairuotojas paveikia įtaiso valdiklį iki visiško traktoriaus sustojimo.Stovėjimo stabdžių techninės charakteristikos nagrinėjamos pagal gebą išlaikyti traktorių nejudamą nuokalnėje ar įkalnėje.1.1.2. Kiekvienam traktoriui suteikiant tipo patvirtinimą, jo stabdymo charakteristikos nustatomos atliekant bandymus kelyje pagal toliau išdėstytas sąlygas:1.1.2.1. traktoriaus masė turi būti tokia, kokia yra nustatyta kiekvieno tipo bandymui atlikti. Ta masė tiksliai nurodoma bandymo ataskaitoje,1.1.2.2. bandymo metu stabdžių valdiklį veikianti jėga, reikalinga, kad stabdžiai suveiktų pagal nustatytus reikalavimus, turi būti ne didesnė kaip 60 daN, kai veikiamas pedalas, ir 40 daN, kai veikiamas rankinis valdiklis,1.1.2.3. kelio paviršius turi būti gerų sukibimo savybių,1.1.2.4. bandymai turi būti atliekami tokiu metu, kai nepučia vėjas, galintis turėti įtakos bandymo rezultatams,1.1.2.5. pradedant bandymus padangos turi būti šaltos, o jų slėgis turi atitikti nustatytą apkrovą, kuri veikia stovinčio traktoriaus ratus,1.1.2.6. reikalavimus atitinkančios stabdžių charakteristikos turi būti gautos neblokuojant ratų, traktoriui nenukrypstant nuo jo kurso ir nesukeliant neįprasto vibravimo.1.1.3. Atliekant bandymus, traktoriuje turi būti sumontuotos visos gamintojo nurodytos dalys, skirtos velkamos transporto priemonės stabdymo įtaisams valdyti pagal I priedo 1.9, 1.10, 1.11 ir 1.12 nuostatas.1.2. O tipo bandymas(su neįšilusiais stabdžiais atliekamas paprastasis bandymas techninėms charakteristikoms nustatyti)1.2.1. Bendrieji dalykai1.2.1.1. Pradedant bandymą, stabdžiai turi būti neįšilę. Laikoma, kad stabdys yra neįšilęs, jei įvykdyta kuri nors iš šių sąlygų:1.2.1.1.1. disko arba išorinės būgno dalies išmatuotoji temperatūra yra žemesnė kaip 100 °C,1.2.1.1.2. visiškai uždarų stabdžių, įskaitant ir alyvoje panardintus stabdžius, korpuso išorės išmatuotoji temperatūra yra žemesnė kaip 50 °C,1.2.1.1.3. stabdžiai nebuvo paveikti vieną valandą.1.2.1.2. Atliekant stabdymo bandymą, nestabdomoji ašis turi būti atjungta nuo stabdomosios ašies (jei ašis galima atjungti).1.2.1.3. Bandymas turi būti atliekamas šiomis sąlygomis:1.2.1.3.1. traktorius turi būti didžiausios masės, o nestabdomajai ašiai tenkantis svoris turi atitikti didžiausią techniniu požiūriu leistiną apkrovą; stabdomosios ašies ratai turi būti su didžiausiomis padangomis, kurias tam traktoriaus tipui yra nurodęs gamintojas. Jei stabdomi visi traktoriaus ratai, priekinei ašiai tenkantis svoris turi atitikti didžiausią techniniu požiūriu leistiną apkrovą,1.2.1.3.2. bandymą reikia pakartoti su nepakrautu traktoriumi, kuriame yra tik vairuotojas, o prireikus ir asmuo, atsakingas už bandymo rezultatų stebėjimą. Traktorius turi būti su didžiausiomis padangomis, kokias yra rekomendavęs gamintojas,1.2.1.3.3. atliekant nepakrauto ir pakrauto traktoriaus bandymus, mažiausios patenkinamų charakteristikų ribos turi būti tokios kaip pateikta 2.1.1 punkte,1.2.1.3.4. kelias turi būti lygus.1.2.2. Būtinieji reikalavimai, atliekant O tipo bandymą:1.2.2.1. traktorius turi važiuoti didžiausiu projektiniu greičiu laisva pavara,1.2.2.2. leistina ± 10 % bandymų greičio nuokrypa;1.2.2.3. turi būti gautos mažiausios patenkinamos charakteristikos.1.3. I tipo bandymas(bandymas nuokalne važiuojančio traktoriaus stabdžių būklei patikrinti)1.3.1. Pakrauti traktoriai išbandomi taip, kad sunaudotos energijos kiekis būtų lygiavertis kiekiui, kuris per tą patį laikotarpį buvo užfiksuotas atliekant bandymą su pakrautu traktoriumi, kuris stabiliu greičiu, sudarančiu 80 % ± 5 % O tipo bandymuose naudojamo greičio, laisva pavara 10 % nuokalne važiuoja 1 km kelią.1.3.2. Bandymo pabaigoje pagal tas pačias sąlygas kaip ir atliekant O tipo bandymą, kai transporto priemonė važiuoja laisva pavara, nustatomos darbinio stabdžio liekamosios charakteristikos (žinoma, esant kitokioms temperatūros sąlygoms).2. STABDYMO ĮTAISŲ TECHNINĖS CHARAKTERISTIKOS2.1. Darbiniai stabdymo įtaisai2.1.1. Traktorių darbiniai stabdymo įtaisai:2.1.1.1. esant O tipo bandymo sąlygoms, turi pasiekti ne mažesnį kaip 2,4 m/s² vidutinį lėtėjimą, apskaičiuotą pagal stabdymo kelią,2.1.1.2. atlikus I tipo bandymą, liekamoji charakteristika turi sudaryti ne mažiau kaip 75 % nustatytosios pagal reikalavimus ir ne mažiau kaip 60 % vertės, užfiksuotos atliekant O tipo bandymą (laisva pavara).2.2. Stovėjimo stabdžiai2.2.1. Stovėjimo stabdys, netgi kai yra sudėtinis su vienu iš kitų stabdymo įtaisų, turi būti pajėgus išlaikyti nejudamą pakrautą traktorių, stovintį 18 % įkalnėje ar nuokalnėje.2.2.2. Traktoriuose, prie kurių leidžiama agreguoti vieną ar daugiau priekabų, traktoriaus stovėjimo stabdys turi būti pajėgus išlaikyti nejudamą transporto priemonių junginį, kurį sudaro nepakrautas traktoriaus ir to paties svorio nestabdoma priekaba (ne didesnės kaip 3 metrinių tonų masės), stovintį 12 % įkalnėje ar nuokalnėje.2.2.3. Leidžiama naudoti stovėjimo stabdį, kurį reikia paveikti kelis kartus, kad būtų gauta reikalavimus atitinkanti charakteristika.--------------------------------------------------III PRIEDASSPYRUOKLINIAI STABDŽIAI1. APIBRĖŽIMAS"Spyruokliniai stabdžiai" – tai stabdymo įtaisai, kuriems reikalingą energiją teikia viena ar daugiau spyruoklių, atliekančių energijos akumuliatoriaus funkciją.2. YPATINGIEJI REIKALAVIMAI2.1. Spyruoklinio stabdžio negalima naudoti kaip darbinio stabdžio.2.2. Nežymus bet kokių slėgio ribų svyravimas stabdžių suspaudimo kameros maitinimo grandinėje neturi sukelti didelių stabdymo jėgos svyravimų.2.3. Spyruoklės suspaudimo kameros maitinimo grandinė turi turėti energijos atsargą, kuri netiekiama jokiam kitam įtaisui arba įrangai. Ši nuostata netaikoma, jei spyruokles galima išlaikyti suspaustas, naudojant dvi arba daugiau nepriklausomų sistemų.2.4. Įtaisas turi būti suprojektuotas taip, kad stabdžius paveikti ir atleisti būtų galima bent tris kartus, kai pradinis slėgis spyruoklių suspaudimo kameroje yra lygus didžiausiam projektiniam slėgiui. Šio reikalavimo būtina laikytis, kai stabdžiai sureguliuoti mažiausiu atstumu.2.5. Suspaudimo kameros slėgio riba, žemiau kurios spyruoklės pradeda veikti stabdžius, kai jie sureguliuoti mažiausiu atstumu, negali viršyti 80 % mažiausios įprastinio slėgio ribos.2.6. Slėgiui suspaudimo kameroje nukritus iki tokios ribos, kad stabdžių dalys pradeda judėti, turi įsijungti šviesos arba garso signalas. Jei šio reikalavimo laikomasi, šviesos arba garso signalizavimo įtaisas gali būti nurodytasis I priedo 4.2.9 punkte.2.7. Traktoriuose, kuriose įrengti spyruokliniai stabdžiai ir kuriems leidžiama vilkti priekabas, turinčias nuostoviojo ar trūkiojo veikimo stabdžius, automatiškai įsijungus spyruokliniams stabdžiams, turi taip pat įsijungti priekabų stabdžiai.3. ATPALAIDAVIMO SISTEMA3.1. Spyruokliniai stabdžiai turi būti suprojektuoti taip, kad gedimo atveju juos būtų galima atpalaiduoti, nenaudojant įprasto jų valdiklio. Tai galima atlikti naudojant pagalbinį įtaisą (pneumatinį, mechaninį ir t. t.).3.2. Jei 3.1 punkte nurodytam pagalbiniam įtaisui valdyti reikalingas įrankis arba veržliaraktis, tas įrankis arba veržliaraktis turi būti laikomas traktoriuje.--------------------------------------------------IV PRIEDASSTOVĖJIMO STABDYS MECHANIŠKAI UŽFIKSUOJANT STABDŽIŲ CILINDRUS (FIKSATORIAUS PAVAROS)1. APIBRĖŽIMAS"Mechaninis stabdžių cilindrų fiksavimas" – tai įtaisas, skirtas užtikrinti stovėjimo stabdžio valdymą, mechaniškai užblokuojant stabdžių stūmoklio kotą.Stabdžių stūmoklio kotas mechaniškai užblokuojamas iš fiksavimo kameros išleidus suslėgtą orą; mechaninis fiksatorius turi būti suprojektuotas taip, kad jis atsipalaiduotų, kai fiksavimo kameroje vėl atsiranda slėgis.2. YPATINGIEJI REIKALAVIMAI2.1. Fiksavimo kameros slėgiui artėjant prie ribos, kai įvyksta mechaninis užfiksavimas, turi įsijungti šviesos arba garso signalas.2.2. Jei stabdžių pavara turi mechaninį fiksavimo įtaisą, stabdžių pavarą turi būti įmanoma įjungti, naudojant kurį nors iš dviejų atsarginių energijos šaltinių.2.3. Užfiksuotą stabdžių cilindrą galima atpalaiduoti tik nelikus abejonių, kad atpalaiduotą stabdį vėl bus galima naudoti.2.4. Fiksatoriaus kamerai energiją tiekiančio šaltinio gedimo atvejui, turi būti įrengtas užfiksuoto stabdžių cilindro atpalaidavimo pagalbinis įtaisas (pavyzdžiui, mechaninis arba pneumatinis), naudojantis vienoje iš traktoriaus padangų esantį orą).--------------------------------------------------V PRIEDASPAVYZDYS+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: 1980 m. gegužės 2 d. Komisijos direktyva, leidžianti tam tikrais atvejais parduoti kombinuotuosius pašarus atidarytuose paketuose arba konteineriuose

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31980L0511

Oficialusis leidinys L 126 , 21/05/1980 p. 0014 - 0014 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 3 tomas 12 p. 0035  specialusis leidimas graikų k.: skyrius 03 tomas 28 p. 0171  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 3 tomas 12 p. 0035  specialusis leidimas ispanų kalba: skyrius 03 tomas 18 p. 0019  specialusis leidimas portugalų kalba skyrius 03 tomas 18 p. 0019

		Komisijos direktyva1980 m. gegužės 2 d.leidžianti tam tikrais atvejais parduoti kombinuotuosius pašarus atidarytuose paketuose arba konteineriuose(80/511/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1979 m. balandžio 21 d. Tarybos direktyvą 79/373/EEB dėl prekybos kombinuotaisiais pašarais gyvūnams [1], ir ypač į jos 4 straipsnį,kadangi pagal aukščiau paminėtos direktyvos nuostatas kombinuotieji pašarai paprastai privalo būti parduodami sandariai uždarytuose paketuose arba konteineriuose; kadangi Bendrija gali leisti nuostatas, nukrypstančias nuo šios taisyklės;kadangi šiuo metu valstybėse narėse galiojantys įstatymai suteikia tam tikrų išimčių nuo įpareigojimo prekiauti kombinuotaisiais pašarais uždarytuose paketuose arba konteineriuose; kadangi, siekiant palengvinti Direktyvos 73/373/EEB nuostatų įgyvendinimą, Bendrija turi nustatyti leidžiančias nukrypti nuostatas, kurios yra pateisinamos dėl praktinių ir ekonominių priežasčių;kadangi, siekiant užtikrinti, kad kombinuotųjų pašarų tapatumas ir kokybė atitiktų galiojančias ženklinimo nuostatas, reikia atskirti tuos atvejus, kada, nukrypstant nuo esamų nuostatų, kombinuotaisiais pašarais gali būti prekiaujama neįpakuotais arba sandariai neuždarytuose paketuose ir konteineriuose;kadangi šios direktyvos numatytos priemonės atitinka Nuolatinio pašarų komiteto nuomonę,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnis1. Valstybės narės nurodo, kad kombinuotaisiais pašarais gali būti prekiaujama neįpakuotais arba sandariai neuždarytuose paketuose, arba konteineriuose tokiais atvejais:a) kai kombinuotųjų pašarų gamintojai pristato juos vieni kitiems;b) kai kombinuotųjų pašarų gamintojai pristato savo produkciją įpakavimo firmoms;c) kai kombinuotieji pašarai gaunami sumaišant grūdus arba nesusmulkintus vaisius;d) kai kombinuotieji pašarai parduodami dideliais arba mažais kiekiais;e) kai kombinuotieji pašarai yra skirti galutiniam vartotojui ir parduodami mažais kiekiais, kurių svoris neviršija 50 kg, ir kai jie yra paimami tiesiai iš paketo arba konteinerio, kuris prieš jį atidarant atitiko Direktyvos 79/373/EEB 4 straipsnio 1 dalies nuostatas.2. Valstybės narės nurodo, kad kombinuotaisiais pašarais gali būti prekiaujama neįpakuotais arba sandariai neuždarytuose konteineriuose, tačiau negali būti prekiaujama sandariai neuždarytuose paketuose tokiais atvejais:a) kai gamintojas tiesiogiai pristato kombinuotuosius pašarus galutiniam vartotojui;b) kai melasiniai pašarai yra sudaryti ne daugiau kaip iš trijų sudedamųjų dalių;c) parduodant granuliuotus pašarus.2 straipsnisValstybės narės priima reikiamus įstatymus ir kitus teisės aktus tam, kad nuo 1981 m. sausio 1 d. galėtų įgyvendinti šią direktyvą, ir nedelsdamos apie tai praneša Komisijai.3 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1980 m. gegužės 2 d.Tarybos varduFinn GundelachPirmininko pavaduotojas[1] OL L 86, 1979 4 6, p. 30.--------------------------------------------------


Svarbus teisinis pranešimas

|

31998L0031

1998 m. birželio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/31/EB iš dalies keičianti tarybos direktyvą 93/6/EEB dėl investicinių įmonių ir kredito įstaigų kapitalo pakankamumo

Oficialusis leidinys L 204 , 21/07/1998 p. 0013 - 0025 CS.ES skyrius 06 tomas 03 p. 113  - 125 ET.ES skyrius 06 tomas 03 p. 113  - 125 HU.ES skyrius 06 tomas 03 p. 113  - 125 LT.ES skyrius 06 tomas 03 p. 113  - 125 LV.ES skyrius 06 tomas 03 p. 113  - 125 MT.ES skyrius 06 tomas 03 p. 113  - 125 PL.ES skyrius 06 tomas 03 p. 113  - 125 SK.ES skyrius 06 tomas 03 p. 113  - 125 SL.ES skyrius 06 tomas 03 p. 113  - 125

		Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/31/EB1998 m. birželio 22 d.iš dalies keičianti tarybos direktyvą 93/6/EEB dėl investicinių įmonių ir kredito įstaigų kapitalo pakankamumoEUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį ir ypač į jos 57 straipsnio 2 dalies pirmąjį ir trečiąjį sakinius,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą [1],atsižvelgdami į Ekonominių ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [2],atsižvelgdami į Europos pinigų instituto nuomonę [3],laikydamiesi Sutarties 189b straipsnyje nustatytos tvarkos [4],(1) kadangi rizikai, susijusiai su prekyba biržos prekėmis ir biržos prekių išvestinėmis priemonėmis, šiuo metu yra taikoma 1989 m. gruodžio 18 d. Tarybos direktyva 89/647/EEB dėl kredito įstaigų mokumo normatyvo [5]; kadangi vis dėlto Direktyvoje 89/647/EEB rinkos rizika, susijusi su šiomis pozicijomis, nėra tiksliai apibrėžta; kadangi būtina išplėsti "prekybos knygos" sąvoką, papildant ją biržos prekių arba biržos prekių išvestinių priemonių, kurios laikomos prekybos tikslais ir kurioms labiausiai gresia rinkos rizika, pozicijomis; kadangi įstaigos privalo laikytis šios direktyvos, kad apsisaugotų nuo biržos prekių rizikos visoje savo veikloje; kadangi Bendrijai vis daugiau susirūpinimo kelia kai kurių biržos prekių būsimuosius sandorius vykdančių prekybininkų stambaus sukčiavimo atvejai ir pavojus, iškilęs prekybos būsimaisiais sandoriais įvaizdžiui ir sąžiningumui; kadangi pageidautina, kad Komisija apsvarstytų atitinkamą rizikos ribojimo principais pagrįstos sistemos apibrėžimą, siekiant užkirsti kelią minėtai apgaulingai veiklai ateityje;(2) kadangi 1993 m. kovo 15 d. Tarybos direktyvoje 93/6/EEB dėl investicinių įmonių ir kredito įstaigų kapitalo pakankamumo [6] yra nustatytas standartizuotas kapitalo reikalavimų skaičiavimo metodas dėl rinkos rizikos, kurią patiria investicinės įmonės ir kredito įstaigos; kadangi įstaigos yra sukūrusios savas rizikos valdymo sistemas (vidaus modelius), pagal kurias investicinių įmonių ir kredito įstaigų patiriamą rinkos riziką galima įvertinti daug tiksliau negu taikant standartizuotą metodą; kadangi reikėtų skatinti naudoti tikslesnius rizikos įvertinimo metodus;(3) kadangi tokių vidaus modelių naudojimas kapitalo reikalavimams skaičiuoti reikalauja griežtos vidaus kontrolės mechanizmų, o jų naudojimą turėtų tvirtinti ir prižiūrėti kompetentingos institucijos; kadangi nuolatinį pagal vidaus modelį atliekamų skaičiavimų rezultatų patikimumą reikėtų tikrinti taikant grįžtamojo tikrinimo metodą;(4) kadangi yra tinkama, kad kompetentingos institucijos galėtų leisti privalomųjų įnašų reikalavimus būsimiesiems ir pasirinkimo sandoriams, kuriais prekiaujama biržoje, ir pereinamojo laikotarpio tokio pat pobūdžio apmokėtoms nebiržinėms išvestinėms finansinėms priemonėms, kuriomis kliringas atliktas, naudoti vietoj kapitalo reikalavimo, kuris skaičiuojamas tokioms priemonėms pagal šią direktyvą, jeigu dėl to kapitalo reikalavimas netampa mažesnis už kapitalo reikalavimą, skaičiuojamą pagal kitus šioje direktyvoje nustatytus metodus; kadangi šio principo taikymas nereikalauja, kad šį principą taikančios įstaigos nuolatos tikrintų, ar tokie privalomojo įnašo reikalavimai yra lygiaverčiai kapitalo reikalavimams, kurie skaičiuojami pagal kitus šioje direktyvoje nustatytus metodus;(5) kadangi, siekiant skatinti sudėtingesnius vidaus modeliais pagrįstus rizikos valdymo metodus, platesniu tarptautiniu lygiu priimtose taisyklėse gali būti nustatyti mažesni kapitalo reikalavimai trečiųjų šalių kredito įstaigoms; kadangi tokios kredito įstaigos konkuruoja su valstybėse narėse įsteigtomis investicinėmis įmonėmis ir kredito įstaigomis; kadangi valstybėse narėse įsteigtoms kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms panašus skatinimas kurti ir naudoti vidaus modelius gali būti numatytas tik iš dalies pakeitus Direktyvą 93/6/EEB;(6) kadangi, skaičiuojant kapitalo reikalavimus rinkos rizikai padengti, aukso ir aukso išvestinių priemonių pozicijos turėtų būti vertinamos panašiai kaip užsienio valiutos pozicijos;(7) kadangi subordinuotos skolos priemonių emisija nereiškia, kad emitento nuosavybės vertybiniai popieriai turi būti savaime išskiriami iš akcijų portfelio, kuriam taikomas 2 % kapitalo reikalavimas specifinei rizikai padengti pagal Direktyvos 93/6/EEB I priedo 33 punktą;(8) kadangi ši direktyva atitinka tarptautinio bankų priežiūros darbuotojų forumo veiklą, susijusią su rinkos rizikos ir biržos prekių bei biržos prekių išvestinių priemonių pozicijų priežiūros vykdymo tvarka;(9) kadangi būtina, jog investicinėms įmonėms ir kredito įstaigoms, užsiimančioms reikšmingu biržos prekių verslu bei turinčioms įvairų biržos prekių portfelį ir dar negalinčioms naudoti modelių, skirtų apskaičiuoti kapitalo reikalavimus biržos prekių rizikai padengti, būtų taikoma pereinamojo laikotarpio kapitalo skaičiavimo tvarka, siekiant užtikrinti suderintą šios direktyvos taikymą;(10) kadangi ši direktyva yra tinkamiausia užsibrėžtų tikslų įgyvendinimo priemonė pasiekti ir neperžengia to, kas būtina norint pasiekti šiuos tikslus, ribų,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisDirektyva 93/6/EEB iš dalies keičiama taip:1. 2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:a) 6 dalies a punktas ir įvadinė frazė bei 6 dalies b punkto i ir ii papunkčiai pakeičiami taip:"a) savo sąskaita įgytų finansinių priemonių, biržos prekių ir biržos prekių išvestinių priemonių, kurios laikomos perparduoti ir (arba) kurias įstaiga įsigyja tikėdamasi per trumpą laiką gauti pelno dėl jų pirkimo ir pardavimo kainų realių ir (arba) numatomų skirtumų arba dėl kitų kainų ar palūkanų normų pasikeitimų, pozicijos, taip pat finansinių priemonių, biržos prekių ir biržos prekių išvestinių priemonių pozicijos, atsirandančios atliekant sandorius savo sąskaita, arba pozicijos, įgyjamos siekiant nuo rizikos apsaugoti kitus prekybos knygos elementus;b) pozicijos, susijusios su dar neapmokėtais sandoriais, pristatymais be atsiskaitymo ir nebiržinėmis išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, kurios nurodytos II priedo 1, 2, 3 ir 5 dalyse, II priedo 4 dalyje nurodytos pozicijos, susijusios su atpirkimo sandoriais ir vertybinių popierių bei biržos prekių, kurių pagrindą sudaro vertybiniai popieriai arba biržos prekės, įtrauktos į prekybos knygą, kaip apibrėžta a punkte, skolinimu, taip pat pozicijos, susijusios su toje pačioje dalyje apibūdintais atvirkštiniais atpirkimo sandoriais bei vertybinių popierių ir biržos prekių skolinimosi operacijomis, jeigu tam pritaria kompetentingos institucijos ir jeigu jos atitinka i, ii, iii ir v arba iv ir v punktuose pateiktas sąlygas:i) pozicijos kiekvieną dieną įvertinamos pagal rinkos kainas remiantis II priede nustatyta tvarka;ii) užstatas yra koreguojamas, kad būtų atsižvelgiama į atitinkamoje sutartyje ar sandoryje naudojamų vertybinių popierių arba biržos prekių vertės esminius pasikeitimus, vadovaujantis kompetentingoms institucijoms priimtina taisykle";b) 15 ir 16 punktai pakeičiami taip:"15. "Varantas"; — garantija, suteikianti jos turėtojui teisę pirkti pagrindinius vertybinius popierius už nustatytą kainą iki varanto galiojimo termino pabaigos. Už ją galima atsiskaityti pristatant pačius pagrindinius vertybinius popierius arba sumokant jų vertę atitinkančią grynųjų pinigų sumą.16. "Finansavimas parduodamų atsargų sąskaita"; – pozicijos, pagal kurias realios atsargos parduodamos pagal išankstinį sandorį, o finansavimo kaina įšaldoma iki išankstinio pardavimo sandorio datos.";c) 17 punkto pirmoji pastraipa pakeičiama taip:"17. "Atpirkimo sandoris"; ir "atvirkštinis atpirkimo sandoris"; – bet koks sandoris, pagal kurį įstaiga arba įstaigos sandorio šalis perduoda vertybinius popierius, biržos prekes ar garantuotas teises į vertybinius popierius ar biržos prekes, jeigu tokią garantiją suteikia pripažinta birža, turinti teises į minėtus vertybinius popierius ar biržos prekes, ir pagal kurį įstaiga negali perduoti arba užstatyti tam tikrų vertybinių popierių arba biržos prekių daugiau kaip vienai sandorio šaliai vienu metu, įsipareigodama juos (arba tos pačios rūšies vertybinių popierių ar biržos prekių pakaitalus) atpirkti už nustatytą kainą tam tikrą datą, kurią pardavėjas jau yra nurodęs arba dar nurodys. Vertybinius popierius arba biržos prekes parduodančiai įstaigai tai yra atpirkimo sandoris, o juos perkančiai įstaigai – atvirkštinis atpirkimo sandoris.";d) 18 punktas pakeičiamas taip:"18. "Vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimas" ir "vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimasis" – bet koks sandoris, kurio metu įstaiga arba jos sandorio šalis perduoda vertybinius popierius arba biržos prekes už atitinkamą užstatą, skolininkui įsipareigojant grąžinti lygiaverčius vertybinius popierius arba biržos prekes nustatytu laiku ateityje arba tada, kai to pareikalauja perdavėjas; toks sandoris vertybinius popierius arba biržos prekes perduodančiai įstaigai yra vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimas, o įstaigai, kuriai tokie vertybiniai popieriai arba biržos prekės perduodami – vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimasis.Vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimasis yra laikomas profesionalų tarpusavio sandoriu, kai sandorio šaliai atžvilgiu Bendrijos lygiu yra taikomas rizikos ribojimo principais pagrįstas veiklos koordinavimas arba kai sandorio šalis yra A zonai priklausanti kredito įstaiga, kaip nurodyta Direktyvoje 89/647/EEB, arba kai ji yra pripažinta trečiosios šalies investicinė įmonė, arba kai sandoris yra sudarytas su pripažintais kliringo namais arba birža."2. 4 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos i ir ii punktai pakeičiami taip:"i) jų prekybos knygos veiklai nustatytų kapitalo reikalavimų sumą, kuri skaičiuojama pagal I, II ir VI priedus ir prireikus pagal VIII priedą;ii) visoms jų veiklos rūšims nustatytų kapitalo reikalavimų sumą, kuri skaičiuojama pagal III ir VII priedus ir prireikus pagal VIII priedą."3. 5 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:"2. Nepaisant 1 dalies reikalavimų, tos įstaigos, kurios skaičiuoja kapitalo reikalavimus savo prekybos knygos veiklai pagal I ir II priedus ir prireikus pagal VIII priedą, stebi ir kontroliuoja savo dideles paskolas pagal Direktyvą 92/121/EEB, atsižvelgdamos į šios direktyvos VI priede nustatytus pakeitimus."4. 7 straipsnio 10 dalis ir 7 straipsnio 11 dalies įvadinė dalis pakeičiami taip:"10. Jeigu nesinaudojama 7 ir 9 dalyse numatytomis teisėmis netaikyti nustatytų reikalavimų, kompetentingos institucijos, norėdamos konsoliduotai skaičiuoti I ir VIII prieduose nustatytus kapitalo reikalavimus ir VI priede nurodytas paskolas klientams, gali leisti tarpusavyje įskaityti vienos įstaigos prekybos knygos grynąsias pozicijas ir kitos įstaigos prekybos knygos pozicijas pagal I, VI ir VIII prieduose nustatytas taisykles.Be to, jos gali leisti tarpusavyje įskaityti vienos įstaigos užsienio valiutos pozicijas ir kitos įstaigos užsienio valiutos pozicijas pagal III ir (arba) VIII priede nustatytas taisykles. Kompetentingos institucijos taip pat gali leisti tarpusavyje įskaityti vienos įstaigos biržos prekių pozicijas ir kitos įstaigos biržos prekių pozicijas pagal VII ir (arba) VIII priede nustatytas taisykles.11. Kompetentingos institucijos taip pat gali leisti atitinkamai tarpusavyje įskaityti įmonių, esančių trečiosiose šalyse, prekybos knygos pozicijas ir užsienio valiutos bei biržos prekių pozicijas, jeigu tuo pačiu metu įvykdomos toliau išvardytos sąlygos:".5. 8 straipsnio 5 dalis pakeičiama taip:"5. Kompetentingos institucijos įpareigoja įstaigas nedelsiant pranešti apie bet kurį atvejį, kai šių įstaigų sandorio šalys, su kuriomis sudaryti atpirkimo ir atvirkštiniai atpirkimo sandoriai arba vertybinių popierių ir biržos prekių skolinimo ir skolinimosi operacijos, nevykdo savo įsipareigojimų. Komisija pateikia Tarybai ataskaitą apie tokius atvejus ir jų reikšmės tokių sandorių ir operacijų traktavimui šioje direktyvoje praėjus ne daugiau kaip trejiems metams po 12 straipsnyje nurodytos datos. Tokioje ataskaitoje taip pat nurodoma, kaip įstaigos vykdo joms taikomas 2 straipsnio 6 dalies b punkto i–v papunkčiuose, ir ypač v papunktyje, sąlygas. Be to, ataskaitoje turi būti smulkiai išdėstyti visi įstaigų tradicinio skolinimo bei skolinimo naudojant atvirkštinius atpirkimo sandorius ir vertybinių popierių skolinimosi arba biržos prekių skolinimosi operacijų sąlyginės apimties pasikeitimai. Jeigu Komisija, remdamasi tokia ataskaita ir kita informacija, nustato, kad reikalingos papildomos apsaugos priemonės, padedančios užkirsti kelią piktnaudžiavimui, ji pateikia atitinkamus pasiūlymus."6. Įterpiamas toks straipsnis:"11a straipsnisIki 2006 m. gruodžio 31 d. valstybės narės gali leisti savo įstaigoms naudoti minimalius pirkimopardavimo kainų skirtumo, gabenimo ir tiesioginio sandorio kainų koeficientus pagal toliau pateiktą lentelę vietoj VII priedo 13, 14, 17 ir 18 dalyse išvardytųjų, jeigu, kompetentingų institucijų nuomone:i) įstaigos užsiima reikšmingu biržos prekių verslu;ii) įstaigų portfelį sudaro įvairios biržos prekės iriii) įstaigos dar negali naudoti vidaus modelių, skirtų apskaičiuoti kapitalo reikalavimus biržos prekių rizikai padengti pagal VIII priedą.Lentelė| Brangieji metalai (išskyrus auksą) | Pagrindiniai metalai | Žemės ūkio produktai (neperdirbti) | Kita, įskaitant energetikos produktus |Pirkimo pardavimo kainų skirtumo koeficientas (%) | 1,0 | 1,2 | 1,5 | 1,5 |Gabenimo kainų koeficientas (%) | 0,3 | 0,5 | 0,6 | 0,6 |Tiesioginio sandorio kainų koeficientas (%) | 8 | 10 | 12 | 15 |Valstybės narės informuoja Komisiją apie šio straipsnio taikymą."7. I, II III ir V priedai iš dalies keičiami ir VII bei VIII priedai pridedami pagal šios direktyvos priedą.2 straipsnis1. Valstybės narės priimaįstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję ne vėliau kaip per 24 mėnesius nuo šios direktyvos įsigaliojimo datos, įgyvendina šią direktyvą. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.Valstybės narės, tvirtindamos šias priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.2. Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų vidaus teisės aktų pagrindines nuostatas.3 straipsnisŠi direktyva įsigalioja jos paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje dieną.4 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Liuksemburge, 1998 m. birželio 22 d.Europos Parlamento varduPirmininkasJ. M. Gil-roblesTarybos varduPirmininkasJ. Cunningham[1] OL C 240, 1997 8 6, p. 24 ir OL C 118, 1998 4 17, p. 16.[2] OL C 19, 1998 1 21, p. 9.[3] Nuomonė, pareikšta 1997 m. spalio 7 d.[4] 1997 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento nuomonė (OL C 14, 1998 1 19), 1998 m. kovo 9 d. Tarybos bendroji pozicija (OL C 135, 1998 4 30, p. 7) ir 1998 m. balandžio 30 d. Europos Parlamento sprendimas (OL C 152, 1998 5 18). 1998 m. gegužės 19 d. Tarybos sprendimas.[5] OL L 386, 1989 12 30, p. 14. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/32/EB (OL L 204, 1998 7 21, p. 26).[6] OL L 141, 1993 6 11, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/33/EB (OL L 204, 1998 7 21, p. 29).--------------------------------------------------PRIEDAS1. I priedas iš dalies keičiamas taip:a)4dalyje paskutinis sakinys išbraukiamas ir dalis papildoma tokia pastraipa:"Kompetentingos institucijos gali leisti, kad kapitalo reikalavimas būsimajam sandoriui, kuriuo prekiaujama biržoje, būtų lygus biržos nustatytam privalomam įnašui, jeigu jos yra visiškai tikros, kad privalomas įnašas teisingai atspindi būsimojo sandorio riziką, ir kad jis yra bent jau lygus būsimojo sandorio kapitalo reikalavimui, skaičiuojamam pagal toliau šiame priede nustatytą metodą arba VIII priede apibūdintą vidaus modelių metodą. Iki 2006 metų gruodžio 31 d. kompetentingos institucijos taip pat gali leisti, kad šioje dalyje nurodytos rūšies nebiržinių išvestinių finansinių priemonių sandorių, kurių kliringą vykdo minėtų institucijų pripažinti kliringo namai, kapitalo reikalavimas būtų lygus kliringo namų reikalaujamam privalomam įnašui, jeigu jos yra visiškai tikros, kad privalomas įnašas teisingai atspindi išvestinių finansinių priemonių sandorio riziką, ir kad jis yra bent jau lygus atitinkamo sandorio kapitalo reikalavimui, skaičiuojamam pagal toliau šiame priede nustatytą metodą arba taikant VIII priede apibūdintą vidaus modelių metodą."b) 5 dalyje trečia pastraipa pakeičiama taip:"Kompetentingos institucijos reikalauja, kad būtų apsisaugoma ne tik nuo delta rizikos, bet ir nuo visos kitos su pasirinkimo sandoriais susijusios rizikos. Kompetentingos institucijos gali leisti, kad pasirašytam pasirinkimo sandoriui, kuriuo prekiaujama biržoje, nustatytas reikalavimas būtų lygus biržos reikalaujamam privalomam įnašui, jeigu jos yra visiškai tikros, kad privalomas įnašas teisingai atspindi su atskiru sandoriu susijusią riziką ir kad jis yra bent jau lygus pasirinkimo sandorio kapitalo reikalavimui, skaičiuojamam pagal toliau šiame priede nustatytą skaičiavimo metodą arba taikant VIII priede apibūdintą vidaus modelių metodą. Iki 2006 m. gruodžio 31 d. kompetentingos institucijos taip pat gali leisti, kad nebiržiniam pasirinkimo sandoriui, kurio kliringą atlieka minėtų institucijų pripažinti kliringo namai, kapitalo reikalavimas būtų lygus kliringo namų reikalaujamam privalomam įnašui, jeigu jos yra visiškai tikros, kad privalomas įnašas teisingai atspindi atitinkamo pasirinkimo sandorio riziką ir kad jis yra bent jau lygus nebiržinio pasirinkimo sandorio kapitalo reikalavimui, skaičiuojamam pagal toliau šiame priede nustatytą metodą arba taikant VIII priede apibūdintą vidaus modelių metodą. Be to, kompetentingos institucijos gali leisti, kad reikalavimas nupirktam pasirinkimo sandoriui, kuriuo prekiaujama biržoje, arba nebiržiniam pasirinkimo sandoriui atitiktų pagrindinei finansinei priemonei nustatytą reikalavimą, jeigu gautas reikalavimas neviršija pasirinkimo sandorio rinkos vertės. Reikalavimas pasirašytam nebiržiniam pasirinkimo sandoriui nustatomas atsižvelgiant į pagrindinę pasirinkimo sandorio finansinę priemonę."c) 6 dalis pakeičiama taip:"6. Varantai, susiję su skolos finansinėmis priemonėmis ir nuosavybės vertybiniais popieriais, vertinami taip pat kaip ir pasirinkimo sandoriai pagal 5 dalį."d) 33 dalies i punktas pakeičiamas taip:"i) tai negali būti tik skolos finansines priemones, kuriomis prekiaujama ir kurioms pagal 14 dalyje pateiktą 1 lentelę šiuo metu taikomas 8 % arba mažesnis reikalavimas, išleidusių emitentų nuosavybės vertybiniai popieriai tik dėl to, kad jie yra garantuoti arba apdrausti."2. II priedas iš dalies keičiamas taip:a)1 dalis pakeičiama taip:"1. Tokiais atvejais, kada sudarius sandorius, kurių metu už skolos finansines priemones, nuosavybės vertybinius popierius ir biržos prekes (išskyrus atpirkimo sandorius, atvirkštinius atpirkimo sandorius ir vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimą bei vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimąsi) neatsiskaitoma po jų pristatymo datos, įstaiga privalo apskaičiuoti kainų skirtumą, kurio ji negali gauti. Tai yra sutartos atsiskaitymo už atitinkamas skolos finansines priemones, nuosavybės vertybinius popierius arba biržos prekes kainos ir dabartinės jų rinkos vertės skirtumas, dėl kurio įstaiga gali patirti nuostolių. Norėdama apskaičiuoti savo kapitalo reikalavimą, įstaiga turi padauginti šį skirtumą iš atitinkamo koeficiento, kuris nurodytas 2 dalyje pateiktos lentelės A skiltyje."b)3.1 ir 3.2 dalys pakeičiamos taip:"3.1. Įstaiga privalo turėti kapitalo rizikai, susijusiai su sandorio šalim, padengti, jeigu:i) ji sumokėjo už vertybinius popierius arba biržos prekes iki jų gavimo arba pristatė vertybinius popierius ar biržos prekes prieš gaudama užmokestį už juos;irii) tarptautinių sandorių atveju po minėto atsiskaitymo arba pristatymo praėjo viena arba daugiau dienų.3.2. Kapitalo reikalavimas yra 8 % vertybinių popierių ar biržos prekių ar grynųjų pinigų, kurie turi būti sumokėti įstaigai, vertės dauginama iš atitinkamai sandorio šaliai taikomo rizikos koeficiento."c)Antraštė, esanti prieš 4.1 dalį, ir 4.1 dalies pirma pastraipa pakeičiamos taip:"Atpirkimo ir atvirkštiniai atpirkimo sandoriai, vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimas ir skolinimasis4.1. Sudarydama atpirkimo sandorius ir vertybinių popierių ar biržos prekių skolinimo sandorius, pagrįstus į prekybos knygą įtrauktais vertybiniais popieriais arba biržos prekėmis, įstaiga skaičiuoja skirtumą tarp vertybinių popierių arba biržos prekių rinkos vertės ir įstaigos pasiskolintos sumos arba užstato rinkos vertės, jeigu šis skirtumas yra teigiamas. Sudarydama atvirkštinius atpirkimo sandorius ir skolindamasi vertybinius popierius arba biržos prekes, įstaiga skaičiuoja skirtumą tarp sumos, kurią ji yra pasiskolinusi, arba užstato rinkos vertės ir jos gautų vertybinių popierių arba biržos prekių rinkos vertės, jeigu minėtas skirtumas yra teigiamas."3. III priedas iš dalies keičiamas taip:a)1 dalis pakeičiama taip:"1. Jeigu pagal toliau nustatytą tvarką įstaigos bendros grynosios užsienio valiutos pozicijos ir jos grynosios aukso pozicijos suma sudaro daugiau kaip 2 % jos nuosavų lėšų, norėdama apskaičiuoti, kiek nuosavų lėšų reikės užsienio valiutų rizikai padengti, įstaiga savo grynosios užsienio valiutos pozicijos ir jos grynosios aukso pozicijos sumą daugina iš 8 %.Iki 2004 m. gruodžio 31 d. kompetentingosios institucijos gali leisti, kad įstaigos savo nuosavų lėšų reikalavimą skaičiuotų, daugindamos iš 8 % sumą, kuria jos bendros grynosios užsienio valiutos pozicijos ir jos grynosios aukso pozicijos suma viršija 2 % visų įstaigos nuosavų lėšų"b)3.1 ir 3.2 dalys pakeičiamos taip:"3.1. Pirmiausia skaičiuojama įstaigos kiekvienos valiutos (įskaitant valiutą, kuri nurodoma ataskaitose) ir aukso grynoji atviroji pozicija. Ši pozicija apima toliau išvardytų elementų (teigiamų arba neigiamų) sumą:- grynoji neatidėliotino keitimo sandorių pozicija (t. y. visų turto straipsnių atėmus visus įsipareigojimų straipsnius, įskaitant atitinkama valiuta sukauptas palūkanas arba, aukso atveju, grynąsias aukso neatidėliotino keitimo sandorių pozicijas),- grynoji išankstinių sandorių pozicija (t. y. visos gautinos sumos atėmus visas sumas, kurios turi būti sumokėtos pagal išankstinius valiutų keitimo ir aukso sandorius, įskaitant valiutos ir aukso būsimuosius sandorius bei valiutos apsikeitimo sandorių pagrindinę sumą, neįtrauktą į neatidėliotino keitimo sandorių poziciją),- neatšaukiamos garantijos (bei panašios finansinių priemonės), kurias tikrai reikės įvykdyti, ir kurios gali būti neatšaukiamos,- grynosios būsimosios pajamos (išlaidos), kurios dar nesukauptos, tačiau jau visiškai apdraustos (atsiskaitančios įstaigos nuožiūra ir gavus išankstinį kompetentingų institucijų sutikimą, minėtosioms pajamoms (išlaidoms) taip pat gali būti priskirtos grynosios būsimosios pajamos (išlaidos), kurios dar nėra įtrauktos į apskaitos dokumentus, bet jau visiškai apdraustos išankstiniais užsienio valiutos sandoriais). Tokio savo pasirinkimo įstaigos privalo laikytis nuosekliai,- visos užsienio valiutos ir aukso pasirinkimo sandorių knygos grynojo delta koeficiento (ar pagrįsto delta koeficientu) ekvivalento,- kitų pasirinkimo sandorių (t. y. ne užsienio valiutos ir ne aukso sandorių) rinkos vertės,- bet kurių pozicijų, kurias įstaiga sąmoningai prisiėmė, kad apsidraustų nuo neigiamo keitimo kurso poveikio jos kapitalo pakankamumo normatyvui, galima neįtraukti į grynųjų atvirųjų valiutos pozicijų skaičiavimą. Tokios pozicijos turėtų būti neprekybinio arba struktūrinio pobūdžio, o jų neįtraukimą arba bet kurį tokio neįtraukimo sąlygų pakeitimą turi patvirtinti kompetentingos institucijos. Tokios pat pirmiau išdėstytos sąlygos gali būti taikomos vertinant įstaigos turimas pozicijas, kurios yra susijusios su sudėtinėmis dalimis, jau atimtomis, skaičiuojant nuosavas lėšas.3.2 Kompetentingos institucijos savo nuožiūra gali leisti, kad įstaigos, skaičiuodamos kiekvienos valiutos ir aukso grynąją atvirąją poziciją, naudotų grynąją dabartinę vertę."c)4 dalies pirmasis sakinys pakeičiamas taip:"4. Antra, kiekvienos valiutos, išskyrus ataskaitose nurodomą valiutą, grynosios trumposios ir atvirosios pozicijos ir grynoji ilgoji arba grynoji trumpoji aukso pozicija į ataskaitose nurodomą valiutą konvertuojamos pagal neatidėliotino keitimo kursus."d)7 dalis pakeičiama taip:"7. Antra, iki 2004 m. gruodžio 31 d. kompetentingos institucijos gali leisti įstaigoms taikyti metodą, alternatyvų šio priedo 1-6 dalyse išvardytiesiems. Kapitalo reikalavimas, skaičiuojamas pagal šį metodą, turi būti pakankamas, kad viršytų 2 % grynosios atvirosios pozicijos, skaičiuojamos pagal 4 dalį, ir, remiantis pastarųjų trejų metų visų pasikartojančių 10 darbo dienų laikotarpių valiutų kursų pokyčių analize, būtų didesnis už minėto laikotarpio galimus įstaigos nuostolius 99 % arba daugiau.Pirmoje pastraipoje apibūdintą alternatyvų metodą galima naudoti tik toliau išvardytomis sąlygomis:i) skaičiavimo formulę ir koreliacijos koeficientus nustato kompetentingos institucijos, remdamosi jų atlikta valiutų kursų pokyčių analize;ii) kompetentingos institucijos nuolat peržiūri koreliacijos koeficientus, atsižvelgdamos į pokyčius užsienio valiutų rinkose."4. V priedas iš dalies keičiamas taip:a)2 dalies pirmasis sakinys pakeičiamas taip:"Nepaisydamos šio priedo 1 dalies nuostatų, kompetentingos institucijos gali leisti, kad įstaigos, privalančios vykdyti I, II, III, IV, VI, VII ir VIII prieduose nustatytus nuosavų lėšų reikalavimus, alternatyvų apibrėžimą naudotų tik įgyvendindamos minėtus reikalavimus."b)4 dalis pakeičiama taip:"4. 2 dalies c punkte minimas subordinuotų paskolų kapitalas negali viršyti didžiausios 150 % pirminių nuosavų lėšų sumos, laikomos I, II, III, IV, VI, VII ir VIII prieduose nustatytiems reikalavimams įvykdyti, ir gali priartėti prie šio maksimalaus dydžio tik tam tikromis aplinkybėmis, kurios yra priimtinos atitinkamoms institucijoms."c)6 ir 7 dalys pakeičiamos taip:"6. Kompetentingos institucijos gali leisti investicinėms įmonėms viršyti 4 dalyje nustatytą subordinuotų paskolų kapitalo maksimalų dydį, jeigu, jų nuomone, toks viršijimas rizikos ribojimo požiūriu yra leistinas ir jeigu tokio subordinuotų paskolų kapitalo ir 5 dalyje minimų punktų bendra suma neviršija 200 % pirminių nuosavų lėšų, laikomų I, II, III, IV, VI, VII ir VIII prieduose nustatytiems reikalavimams vykdyti, arba 250 % tos pačios sumos, jeigu investicinės įmonės, skaičiuodamos nuosavas lėšas, atima 2 dalyje nurodytą d punktą.7. Kompetentingos institucijos gali leisti kredito įstaigai viršyti 4 dalyje nustatytą subordinuotų paskolų kapitalo maksimalų dydį, jeigu, jų nuomone, toks viršijimas rizikos ribojimo požiūriu yra leistinas, ir jeigu tokio subordinuotų paskolų kapitalo ir 5 dalyje minimų punktų bendra suma neviršija 250 % pirminių nuosavų lėšų, laikomų I, II, III, VI, VII ir VIII prieduose nustatytiems reikalavimams vykdyti."5. Pridedami šie priedai:"VII PRIEDASBIRŽOS PREKIŲ RIZIKA1. Kiekviena biržos prekių arba biržos prekių išvestinių priemonių pozicija išreiškiama standartiniais mato vienetais. Kiekvienos biržos prekės neatidėliotino pristatymo sandorio kaina išreiškiama ataskaitose nurodoma valiuta.2. Laikomasi nuomonės, kad aukso ir aukso išvestinių priemonių pozicijos susiduria su tokia pat rizika kaip užsienio valiuta ir jų rinkos rizika prireikus skaičiuojama pagal III arba VIII priede nustatytas sąlygas.3. Pagal šį priedą pozicijos, kurios yra tik finansavimo parduodamų atsargų sąskaita pozicijos, gali būti neįtraukiamos tik skaičiuojant biržos prekių riziką.4. Palūkanų normų rizika ir užsienio valiutos rizika, kurių neapima kitos šio priedo nuostatos, yra įtraukiamos į skolos finansinių priemonių, kuriomis prekiaujama, bendrosios rizikos ir užsienio valiutos rizikos skaičiavimus.5. Kai trumposios pozicijos turi būti įvykdytos prieš įvykdant ilgąsias pozicijas, įstaigoms taip pat reikia apsisaugoti nuo nepakankamo likvidumo, galinčio egzistuoti kai kuriose rinkose.6. Pagal 19 dalį suma, kuria įstaigos ilgosios (trumposios) pozicijos viršija įstaigos tos pačios biržos prekės ir tapačių būsimųjų, pasirinkimo ir ilgalaikės pirkimo teisės biržos prekių sandorių trumpąsias (ilgąsias) pozicijas, yra įstaigos kiekvienos biržos prekės grynoji pozicija. Kompetentingos institucijos leidžia, kad išvestinių finansinių priemonių pozicijoms 8, 9 ir 10 dalyse nustatyta tvarka būtų taikomos tokios pat sąlygos kaip pagrindinės biržos prekės pozicijoms.7. Kompetentingos institucijos toliau išvardytas pozicijas gali laikyti tos pačios biržos prekės pozicijomis:- įvairių subkategorijų biržos prekių pozicijas tais atvejais, kai minėtos subkategorijos gali vienos kitas pakeisti,ir- panašių biržos prekių pozicijas, jeigu jos yra artimi pakaitalai ir jeigu mažiausiai 0,9 kainų pasikeitimo koreliacijos koeficientą galima aiškiai nustatyti ne mažesniam kaip vienerių metų laikotarpiui.Konkrečios priemonės8. Biržos prekių būsimieji sandoriai ir išankstiniai įsipareigojimai pirkti arba parduoti atskiras biržos prekes į matų sistemą įtraukiami kaip nominalios sumos, išreikštos standartiniais matavimo vienetais, nustatant jų terminą pagal galutinę datą. Kompetentingos institucijos gali leisti, kad kapitalo reikalavimas būsimajam sandoriui, kuriuo prekiaujama biržoje, būtų lygus biržos nustatytam privalomam įnašui, jeigu jos yra visiškai tikros, kad privalomas įnašas teisingai atspindi būsimojo sandorio riziką, ir kad jis yra bent jau lygus būsimojo sandorio kapitalo reikalavimui, kuris būtų gautas skaičiuojant pagal toliau šiame priede nustatytą metodą arba pagal VIII priede apibūdintą vidaus modelių metodą. Iki 2006 m. gruodžio 31 d. kompetentingos institucijos taip pat gali leisti, kad šioje dalyje nurodytos rūšies nebiržinių biržos prekių išvestinių priemonių sandoriams, kurių kliringą vykdo minėtų institucijų pripažinti kliringo namai, kapitalo reikalavimas būtų lygus kliringo namų nustatytam privalomam įnašui, jeigu jos yra visiškai tikros, kad privalomas įnašas teisingai atspindi biržos prekių išvestinių priemonių sandorio riziką ir kad jis yra bent jau lygus atitinkamo sandorio kapitalo reikalavimui, kuris būtų gautas skaičiuojant pagal toliau šiame priede nustatytą metodą arba pagal VIII priede apibūdintą vidaus modelių metodą.9. Biržos prekių apsikeitimo sandoriai, kai iš vienos pusės operacija atliekama nustatyta kaina, o iš kitos pusės — dabartine rinkos kaina, yra skirstomi naudojant klasifikavimo pagal terminus metodą kaip serija sandorio nominaliai sumai lygių pozicijų, kai viena pozicija atitinka kiekvieną atsiskaitymą pagal apsikeitimo sandorį, ir yra skirstomi pagal 13 dalyje pateiktą terminų lentelę. Įstaigos pozicijos yra ilgosios, jeigu ji moka fiksuotą kainą, o gauna kintamą kainą, ir trumposios, jeigu įstaiga gauna fiksuotą kainą, o moka kintamą kainą.Biržos prekių apsikeitimo sandoriai, kai sandorio pusėse yra skirtingos biržos prekės, atitinkamuose apskaitos dokumentuose turi būti nurodomi naudojant klasifikavimo pagal terminus metodą.10. Biržos prekių arba biržos prekių išvestinių priemonių pasirinkimo sandoriai laikomi pozicijomis, kurių vertė lygi atitinkamo pasirinkimo sandorio pagrindinės finansinės priemonės vertei, padaugintai iš jo delta koeficiento, kaip nustatyta šiame priede. Pastarosios pozicijos gali būti tarpusavyje įskaitomos su bet kuriomis tapačios pagrindinės biržos prekės arba biržos prekės išvestinės priemonės priešpriešinėmis pozicijomis. Gali būti naudojamas atitinkamos biržos taikomas delta arba tas, kurį apskaičiuoja kompetentingos institucijos, o tais atvejais, kai nė vienas iš pirmiau nurodytų delta koeficientų nėra nustatytas, arba nebiržinių pasirinkimo sandorių atveju naudojamas pačios įstaigos apskaičiuotas delta, jeigu kompetentingosios institucijos yra užsitikrinusios, kad įstaigos taikomas delta skaičiavimo modelis yra priimtinas.Vis dėlto kompetentingos institucijos taip pat gali reikalauti, kad įstaigos skaičiuotų savo deltas pagal kompetentingų institucijų nustatytą metodologiją.Kompetentingos institucijos reikalauja apsisaugoti ne tik nuo delta rizikos, bet ir nuo visos kitos su biržos prekių pasirinkimo sandoriais susijusios rizikos. Kompetentingos institucijos gali leisti, kad reikalavimas, nustatytas pasirašytam biržos prekių pasirinkimo sandoriui, kuriuo prekiaujama biržoje, būtų lygus biržos reikalaujamam privalomam įnašui, jeigu jos visiškai tikros, kad privalomas įnašas teisingai atspindi su pasirinkimo sandoriu susijusią riziką, ir yra bent jau lygus pasirinkimo sandorio kapitalo reikalavimui, kuri būtų gautas pagal toliau šiame priede apibūdintą skaičiavimo metodą arba taikant VIII priede nustatytą vidaus modelių metodą. Iki 2006 m. gruodžio 31 d. kompetentingos institucijos taip pat gali leisti, kad kapitalo reikalavimas, skaičiuojamas nebiržiniams biržos prekių pasirinkimo sandoriams, kurių kliringą atlieka minėtų institucijų pripažinti kliringo namai, būtų lygus kliringo namų nustatytam privalomam įnašui, jeigu jos yra visiškai tikros, kad privalomas įnašas teisingai atspindi su pasirinkimo sandoriu susijusią riziką ir kad jis yra bent jau lygus nebiržinio pasirinkimo sandorio kapitalo reikalavimui, kuris būtų gautas pagal toliau šiame priede nustatytą skaičiavimo metodą arba taikant VIII priede apibūdintą vidaus modelių metodą. Be to, kompetentingos institucijos gali leisti, kad reikalavimas, nustatytas nupirktam biržos prekių pasirinkimo sandoriui, kuriuo prekiaujama biržoje, arba nebiržiniam biržos prekių pasirinkimo sandoriui atitiktų pagrindinei biržos prekei nustatytą reikalavimą, jeigu apskaičiuotas reikalavimas nėra didesnis už pasirinkimo sandorio rinkos vertę. Reikalavimas pasirašytam nebiržiniam pasirinkimo sandoriui nustatomas atsižvelgiant į pagrindinę sandorio biržos prekę.11. Su biržos prekėmis susijusiems varantams taikomos biržos prekių pasirinkimo sandoriams nustatytos sąlygos, nurodytos 10 dalyje.12. Biržos prekių arba garantuotų nuosavybės teisių į biržos prekes perdavėjas pagal atpirkimo sandorį ir biržos prekių skolintojas pagal biržos prekių skolinimo sutartį tokias biržos prekes įtraukia skaičiuodami kapitalo reikalavimą pagal šį priedą.a) Klasifikavimo pagal terminus metodas13. Įstaiga visas biržos prekes suklasifikuoja pagal terminus, kaip nustatyta toliau pateiktoje lentelėje. Visos tos biržos prekės pozicijos ir visos pozicijos, kurios pagal 7 dalį laikomos tos pačios biržos prekės pozicijomis, priskiriamos atitinkamoms terminų grupėms. Fizinės atsargos priskiriamos pirmajai terminų grupei.Terminų grupė (1) | Pirkimopardavimo kainų skirtumo koeficientas (procentais) (2) |0 ≤ 1 mėnuo | 1,50 |>1 ≤ 3 mėnesiai | 1,50 |> 3 ≤ 6 mėnesiai | 1,50 |> 6 ≤ 12 mėnesių | 1,50 |> 1 ≤ 2 metai | 1,50 |> 2 ≤ 3 metai | 1,50 |> 3 metai | 1,50 |14. Kompetentingos institucijos gali leisti tarpusavyje įskaityti pozicijas, kurios yra arba pagal 7 dalį laikomos tos pačios biržos prekės pozicijomis, ir priskirti jas atitinkamoms terminų grupėms grynųjų pozicijų pagrindu, jeigu jos yra:- sandorių, kurie turi būti įvykdyti tuo pačiu metu, pozicijos,ir- sandorių, kurie turi būti įvykdyti per 10 dienų, pozicijos, jeigu sandoriais prekiaujama rinkose, kuriose yra nustatytos kiekvienos dienos pristatymo datos.15. Po to įstaiga skaičiuoja kiekvienos terminų grupės ilgųjų ir trumpųjų pozicijų sumas. Pirmųjų (pastarųjų) pozicijų suma, kuri yra suderinta su pastarųjų (pirmųjų) pozicijų suma nustatytoje terminų grupėje, yra suderintos tos terminų grupės pozicijos, o likusi ilgoji arba trumpoji pozicija yra nesuderinta tos pačios terminų grupės pozicija.16. Nustatytos terminų grupės nesuderintos ilgosios (trumposios) pozicijos dalis, kuri yra suderinta su kitos terminų grupės nesuderinta trumpąja (ilgąja) pozicija, yra suderinta dviejų terminų grupių pozicija. Nesuderintos ilgosios arba nesuderintos trumposios pozicijos dalis, kuri negali būti tokiu būdu suderinta, yra nesuderinta pozicija.17. Įstaigos kapitalo reikalavimas kiekvienai biržos prekei skaičiuojamas klasifikuojant pagal atitinkamus terminus susumavus toliau išvardytus elementus:i) suderintų ilgųjų ir trumpųjų pozicijų sumą, padaugintą iš atitinkamo pirkimopardavimo kainų skirtumo koeficiento, nurodyto 13 dalyje pateiktos lentelės antroje skiltyje kiekvienai terminų grupei, ir iš atitinkamos biržos prekės neatidėliotino pristatymo sandorio kainos;ii) dviejų terminų grupių tarpusavyje suderintą poziciją kiekvienai terminų grupei, į kurią perkeliama nesuderinta pozicija, padauginus ją iš 0,6 % (gabenimo kainų koeficiento) ir iš atitinkamos biržos prekės neatidėliotino pristatymo sandorio kainos;iii) likusias nesuderintas pozicijas, padauginus iš 15 % (išankstinio sandorio kainų koeficiento) ir iš biržos prekės neatidėliotino pristatymo sandorio kainos.18. Įstaigos bendras kapitalo reikalavimas apsisaugoti nuo biržos prekių rizikos skaičiuojamas sudedant kapitalo reikalavimus, apskaičiuotus kiekvienai biržos prekei pagal 17 dalį.b) Supaprastintas metodas19. Įstaigos kapitalo reikalavimas kiekvienai prekei skaičiuojamas sudedant:i) 15 % grynosios, ilgosios arba trumposios, pozicijos, padauginus iš biržos prekės neatidėliotino pristatymo sandorio kainos;ii) 3 % bendrosios, ilgosios ir trumposios, pozicijos, padauginus iš biržos prekės neatidėliotino pristatymo sandorio kainos.20. Įstaigos bendras kapitalo reikalavimas apsisaugoti nuo biržos prekių rizikos skaičiuojamas susumuojant kiekvienai biržos prekei pagal 19 dalį apskaičiuotus kapitalo reikalavimus.VIII PRIEDASVIDAUS MODELIAI1. Kompetentingos institucijos, vadovaudamosi šiame priede nustatytomis sąlygomis, gali leisti, kad įstaigos, skaičiuodamos savo kapitalo reikalavimus, kurių reikia siekiant apsisaugoti nuo pozicijos rizikos, užsienio valiutos kurso rizikos ir (arba) biržos prekių kainos rizikos, vietoj I, III ir VII prieduose apibūdintų metodų taikytų savo vidaus rizikos valdymo modelius arba derintų juos su minėtais metodais. Kiekvienu atveju kompetentingos institucijos turi aiškiai patvirtinti modelių naudojimą kapitalo priežiūros tikslais.2. Patvirtinimas suteikiamas, jeigu kompetentinga institucija įsitikina, kad įstaigos rizikos valdymo sistema yra iš esmės patikima ir nuosekliai įgyvendinta, ir kad pirmiausia įvykdomi toliau išvardyti kokybės reikalavimai:i) vidaus rizikos įvertinimo modelis yra glaudžiai integruotas į kasdieninį įstaigos rizikos valdymo procesą ir tarnauja kaip pagrindas teikiant įstaigos vyresniesiems administracijos pareigūnams ataskaitas dėl pozicijų, susijusių su rizika;ii) įstaigoje veikia rizikos kontrolės skyrius, kuris yra nepriklausomas nuo verslu užsiimančių skyrių ir atsiskaito tiesiogiai vyresniesiems administracijos pareigūnams. Skyrius turi būti atsakingas už įstaigos rizikos valdymo sistemos kūrimą ir įgyvendinimą. Jis rengia ir analizuoja kiekvienos dienos rizikos valdymo modelio gaunamų rezultatų ataskaitas ir atitinkamų priemonių, kurias reikia taikyti sandorių apribojimų srityje;iii) įstaigos direktorių valdyba ir administracijos vyresnieji pareigūnai aktyviai dalyvauja rizikos kontrolės procese. Rizikos kontrolės skyriaus parengtas kiekvienos dienos ataskaitas peržiūri vadovai, pakankamai įtakingi sumažinti atskirų prekybininkų prisiimamas pozicijas ir bendrą įstaigos rizikos poziciją;iv) įstaigoje dirba pakankamai darbuotojų, kurie turi sudėtingų modelių naudojimo įgūdžius prekybos, rizikos kontrolės, audito ir operacijų vykdymo srityse;v) įstaiga yra nustačiusi procedūras, skirtas stebėti ir užtikrinti, kad būtų laikomasi dokumentuose išdėstytos vidaus politikos ir kontrolės, susijusios su bendru rizikos įvertinimo sistemos veikimu;vi) įstaigos modeliai turi pakankamai tikslų rizikos įvertinimą patvirtinančius įrašus;vii) įstaiga dažnai vykdo griežtą tikrinimo nepalankiausiomis sąlygomis programą. Tokių testų rezultatai peržiūrimi vyresniųjų administracijos pareigūnų ir atspindimi jos nustatomoje politikoje ir apribojimuose;viii) įstaiga privalo atlikti nepriklausomą savo rizikos įvertinimo sistemos patikrinimą kaip dalį jos nuolatinio vidaus audito proceso. Jo metu turi būti tikrinama verslu užsiimančių skyrių ir nepriklausomo rizikos kontrolės skyriaus veikla. Ne rečiau kaip kartą per metus įstaiga privalo tikrinti savo bendrą rizikos valdymo procesą. Tikrinimas apima:- rizikos valdymo sistemos ir proceso dokumentacijos pakankamumą ir rizikos kontrolės skyriaus organizavimą,- rinkos rizikos vertinimo priemonių integravimą į kasdienės rizikos valdymą ir vadovybės informavimo sistemos vientisumą,- įstaigos taikomą rizikos įvertinimo modelių ir vertinimo sistemų, kuriuos naudoja sandorius sudarantys ir operacijas atliekantys darbuotojai, tvirtinimo procesą,- rinkos rizikos, kuriai taikomas rizikos įvertinimo modelis, apimtį ir bet kurių reikšmingų rizikos įvertinimo proceso pakeitimų patvirtinimą,- pozicijų duomenų tikslumą ir išbaigtumą, svyravimų ir koreliacijos prielaidų tikslumą ir tinkamumą ir vertinimo bei jautrumo rizikai skaičiavimų tikslumą,- tikrinimo procesą, kurį įstaiga naudoja, kad įvertintų duomenų šaltinių, naudojamų vidaus modeliams, nuoseklumą, pateikimą laiku ir patikimumą, įskaitant tokių duomenų šaltinių objektyvumą,ir- grįžtamojo patikrinimo, kuris atliekamas modelio tikslumui nustatyti, patvirtinimo procesą.3. Įstaiga stebi savo modelio tikslumą ir veikimą, taikydama grįžtamojo patikrinimo programą. Atliekant grįžtamąjį patikrinimą, kiekvieną darbo dieną įstaigos modeliu apskaičiuotas vienos dienos portfelio pozicijų dienos pabaigoje rizikos vertės matas palyginamas su vienos dienos portfelio vertės pokyčiu kitos darbo dienos pabaigoje. Kompetentingos institucijos tikrina įstaigos sugebėjimą atlikti faktinių ir spėjamų portfelio vertės pokyčių grįžtamąjį patikrinimą. Spėjamų portfelio vertės pokyčių grįžtamasis patikrinimas yra pagrįstas portfelio vertės dienos pabaigoje palyginimu su jo verte kitos dienos pabaigoje darant prielaidą, kad pozicijos nepasikeitė. Kompetentingos institucijos reikalauja, kad įstaigos imtųsi atitinkamų priemonių patobulinti savo grįžtamojo patikrinimo programą, jeigu, kompetentingų institucijų nuomone, ji nepakankama.4. Kompetentingos institucijos gali leisti, kad skolos priemonių, kuriomis prekiaujama, ir nuosavybės vertybinių popierių pozicijų specifinės rizikos kapitalo reikalavimus įstaiga skaičiuotų naudodama vidaus modelį, jeigu jis atitinka likusioje šio priedo dalyje nustatytas sąlygas ir:- paaiškina istorinius portfelio kainų pokyčius,- apima koncentraciją, kalbant apie portfelio dydį ir sudėties pasikeitimus,- yra atsparus neigiamai aplinkos įtakai,- yra patvirtintas, taikant grįžtamąjį patikrinimą, skirtą specifinės rizikos įvertinimo tikslumui nustatyti. Jeigu kompetentingos institucijos leidžia šį grįžtamąjį patikrinimą taikyti atitinkamoms portfelio dalims, jas reikia rinktis nuosekliai.5. Įstaigoms, naudojančioms modelius, kurie nėra patvirtinti pagal 4 dalį, yra nustatomas atskiras kapitalo mokestis už specifinę riziką, skaičiuojamą I priede nustatyta tvarka.6. Pagal 10 dalies ii punktą, įstaigos atliktų skaičiavimų rezultatai proporcingai didinami dauginant juos iš multiplikatoriaus koeficiento, kuris yra ne mažesnis kaip 3.7. Multiplikatoriaus koeficientas didinamas taikant padidėjimo koeficientą nuo 0 iki 1 pagal toliau pateiktą lentelę atsižvelgiant į pastarųjų 250 darbo dienų nukrypimų skaičių, patvirtintą įstaigos atlikto grįžtamojo patikrinimo metu. Kompetentingos institucijos reikalauja, kad įstaigos nuosekliai skaičiuotų nukrypimus, atsižvelgdamos į grįžtamuosius portfelio vertės faktinių arba spėjamų pokyčių tikrinimus. Nukrypimas yra vienos dienos portfelio vertės pokytis, kuris viršija atitinkamą vienos dienos rizikos vertės matą, apskaičiuotą pagal įstaigos modelį. Norint nustatyti padidėjimo koeficientą, nukrypimų skaičius įvertinamas ne rečiau kaip kartą per ketvirtį.Nukrypimų skaičius | Padidėjimo koeficientas |Mažiau negu 5 | 0,00 |5 | 0,40 |6 | 0,50 |7 | 0,65 |8 | 0,75 |9 | 0,85 |10 arba daugiau | 1,00 |Atskirais atvejais ir atsižvelgdamos į išskirtinę situaciją, kompetentingos institucijos gali nereikalauti padidinti daugiklį padidėjimo koeficientu pagal pirmiau pateiktą lentelę, jeigu įstaiga kompetentingoms institucijoms įrodė, kad toks padidinimas yra nepagrįstas ir kad modelis iš esmės yra patikimas.Jeigu didelis nukrypimų skaičius rodo, kad modelis nėra pakankamai tikslus, kompetentingos institucijos atšaukia modelio patvirtinimą arba taiko atitinkamas priemones, užtikrinančias, kad modelis bus nedelsiant patobulintas.Kad kompetentingos institucijos galėtų nuolat stebėti padidėjimo koeficiento tinkamumą, įstaigos iš karto ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per penkias darbo dienas praneša kompetentingoms institucijoms apie nukrypimus, kuriuos jos nustato, taikydamos savo grįžtamojo patikrinimo programą, ir kurie pagal pirmiau pateiktą lentelę galėtų reikšti padidėjimo koeficiento padidinimą.8. Jeigu kompetentingos institucijos patvirtina įstaigos modelį pagal 4 dalį kaip tinkamą kapitalo, reikalingo specifinei rizikai padengti, reikalavimams skaičiuoti, įstaiga prideda prie savo kapitalo reikalavimo, kuris skaičiuojamas pagal 6, 7 ir 10 dalis, papildomą sumą, kuri lygi:i) rizikos vertės mato specifinės rizikos daliai, kurią reikėtų atskirti pagal priežiūros nuostatas; arba, įstaigos nuožiūra;ii) skolos ir nuosavybės vertybinių popierių pozicijų portfelio sudėtinių dalių, susijusių su specifine rizika, rizikos vertės matams.Įstaigos, kurios renkasi ii variantą, turi iš anksto nurodyti savo portfelio sudėtinių dalių sandarą ir neturėtų jos keisti be kompetentingų institucijų sutikimo.9. Kompetentingos institucijos gali netaikyti 8 dalyje nustatytos priemokos reikalavimo, jeigu įstaiga įrodo, kad pagal nustatytus tarptautinius standartus jos modelis taip pat tiksliai apsaugo nuo įvykių rizikos ir įsipareigojimų nevykdymo rizikos, susijusios su jos skolos priemonių, kuriomis prekiaujama, ir nuosavybės vertybinių popierių pozicijomis.10. Kiekviena įstaiga privalo įvykdyti kapitalo reikalavimą, kuris yra didesnis už:i) jos praėjusios dienos rizikos vertės skaičių, apskaičiuotą pagal šiame priede nustatytus parametrus;ii) kiekvienos iš praėjusių 60 darbo dienų kasdienių rizikos vertės matų vidurkį, padaugintą iš 6 dalyje nustatyto koeficiento ir patikslintą 7 dalyje nustatytu koeficientu.11. Rizikos vertei skaičiuoti taikomi toliau išvardyti minimalūs reikalavimai:i) rizikos vertė skaičiuojama bent jau kiekvieną dieną;ii) 99 % pasikliautinasis intervalas;iii) 10 dienų laikymo laikotarpio ekvivalentas;iv) ne mažiau kaip vienerių metų efektyvus istorinis stebėjimo laikotarpis, išskyrus tuos atvejus, kai gali būti taikomas trumpesnis stebėjimo laikotarpis dėl labai išaugusio kainų svyravimo;v) trijų mėnesių duomenų grupės patikslinimai.12. Kompetentingos institucijos reikalauja, kad rizikos įvertinimo modelis tiksliai padengtų visas reikšmingiausias pasirinkimo sandorių arba panašių į pasirinkimo sandorius pozicijų kainų rizikas ir kad bet kuri kita rizika, kurios modelis neapima, būtų atitinkamai padengta iš nuosavų lėšų.13. Kompetentingos institucijos reikalauja, kad rizikos vertinimo modelis apimtų pakankami rizikos veiksnių, atsižvelgiant į įstaigos veiklos lygį atitinkamose rinkose. Turi būti laikomasi bent jau šių toliau išvardytų nuostatų:i) palūkanų normos rizikos srityje rizikos įvertinimo sistemą sudaro visuma rizikos koeficientų, atitinkančių kiekvienos valiutos, kurios pozicijos įstaigos balansiniuose arba nebalansiniuose straipsniuose yra jautrios palūkanų normų pasikeitimams, palūkanų normas. Įstaiga modeliuoja pelningumo kreives pagal vieną iš visuotinai pripažintų metodų. Reikšmingos pagrindinių valiutų ir rinkų palūkanų normų rizikos atveju, pelningumo kreivė dalijama į ne mažiau kaip šešias dalis pagal terminus, siekiant apimti palūkanų normų svyravimų kaitą išilgai visos pelningumo kreivės. Rizikos įvertinimo sistema taip pat turi apimti riziką, susijusią su ne visai vienas kitą atitinkančiais skirtingų pelningumo kreivių tarpusavio judėjimais;ii) užsienio valiutos rizikos srityje rizikos įvertinimo sistemą sudaro rizikos koeficientai, atitinkantys aukso pozicijas ir atskiras užsienio valiutas, kuriomis yra išreikštos įstaigos pozicijos;iii) nuosavybės vertybinių popierių rizikos srityje rizikos įvertinimo sistema taiko atskirą rizikos koeficientą bent jau kiekvienai nuosavybės vertybinių popierių rinkai, kurioje įstaiga turi reikšmingas pozicijas;iv) biržos prekių rizikos srityje rizikos įvertinimo sistema atskirą rizikos koeficientą taiko bent jau kiekvienai biržos prekei, jeigu tos biržos prekės įstaigos pozicijos yra reikšmingos. Rizikos įvertinimo sistema taip pat turi apimti ne visai vienas kitą atitinkančiais judėjimų tarp panašių, bet ne tapačių biržos prekių riziką ir išankstinių sandorių kainų pasikeitimų riziką, kylančią dėl terminų neatitikimų. Taip pat reikia atsižvelgti į rinkos charakteristikas, ypač į pristatymo datas ir prekybininkams suteikiamą galimybę uždaryti pozicijas.14. Kompetentingos institucijos gali leisti, kad įstaigos naudotų empirines koreliacijas tarp rizikos kategorijų ir jų viduje, jeigu jos įsitikina, kad įstaigos koreliacijų skaičiavimo sistema yra patikima ir nuosekliai įgyvendinama."--------------------------------------------------