title: Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2021/2101 2021 m. lapkričio 24 d. kuria iš dalies keičiama Direktyva 2013/34/ES, kiek tai susiję su tam tikrų įmonių ir filialų pelno mokesčio informacijos atskleidimu (Tekstas svarbus EEE)

text:
2021 12 1

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 429/1

         EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA (ES) 2021/2101
         2021 m. lapkričio 24 d.
         kuria iš dalies keičiama Direktyva 2013/34/ES, kiek tai susiję su tam tikrų įmonių ir filialų pelno mokesčio informacijos atskleidimu
         (Tekstas svarbus EEE)
         EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
         atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 50 straipsnio 1 dalį,
         atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
         teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
         atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
         laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),
         kadangi:

                     (1)

                     skaidrumas yra būtinas siekiant užtikrinti sklandų vidaus rinkos veikimą. Komisija 2015 m. spalio 27 d. komunikate „2016 m. Komisijos darbo programa. Ne laikas taikyti standartinius sprendimus“ ir 2014 m. gruodžio 16 d. komunikate „2015 m. Komisijos darbo programa. Nauja pradžia“ nustatė prioritetą – poreikį reaguoti į Sąjungos piliečių lūkesčius dėl teisingumo bei skaidrumo ir poreikį Sąjungai būti pavyzdiniu modeliu pasaulio mastu. Labai svarbu, kad siekiant didesnio skaidrumo būtų atsižvelgta į konkurentų tarpusavio sąveiką;

                     (2)

                     Europos Parlamentas savo 2019 m. kovo 26 d. rezoliucijoje (3) pabrėžė plataus užmojo viešų ataskaitų pagal šalis, kaip įmonių skaidrumo ir visuomeninės kontrolės didinimo priemonės, poreikį. Kartu su Tarybos atliekamu darbu kovojant su pelno mokesčio vengimu būtina stiprinti Sąjungoje veiklą vykdančių tarptautinių įmonių pelno mokesčių mokėjimo visuomeninę kontrolę, kad būtų toliau skatinamas įmonių skaidrumas ir atsakomybė, taip prisidedant prie mūsų šalių visuomenės gerovės. Numatyti tokią kontrolę taip pat būtina siekiant skatinti geriau informacija pagrįstus viešus debatus, visų pirma apie tam tikrų Sąjungoje veikiančių tarptautinių įmonių mokestinių prievolių vykdymo lygį ir mokestinių prievolių vykdymo poveikį realiajai ekonomikai. Nustatyti bendras įmonių pelno mokesčio skaidrumo taisykles būtų naudinga ir dėl bendro ekonominio intereso, nes jomis visoje Sąjungoje bus numatytos lygiavertės investuotojų, kreditorių ir kitų trečiųjų šalių bendros apsaugos priemonės ir taip padedama atkurti Sąjungos piliečių pasitikėjimą nacionalinių mokesčių sistemų teisingumu. Tokia visuomeninė kontrolė gali būti užtikrinta, jei bus teikiamos pelno mokesčio informacijos ataskaitos, nepriklausomai nuo to, kur yra įsisteigusi tarptautinių įmonių grupės pagrindinė patronuojančioji įmonė;

                     (3)

                     viešos ataskaitos pagal šalis yra veiksminga ir tinkama priemonė, kuria didinamas tarptautinių įmonių veiklos skaidrumas ir visuomenei suteikiama galimybė įvertinti tos veiklos poveikį realiajai ekonomikai. Jos taip pat didina akcininkų galimybę tinkamai įvertinti įmonių prisiimtą riziką, padeda priimti tikslia informacija pagrįstas investavimo strategijas ir padidina sprendimus priimančių subjektų galimybes įvertinti nacionalinės teisės aktų veiksmingumą ir poveikį. Visuomeninė kontrolė turėtų būti vykdoma nedarant žalos investavimo aplinkai Sąjungoje arba Sąjungos įmonių, įskaitant mažąsias ir vidutines įmones, kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2013/34/ES (4), konkurencingumui;

                     (4)

                     tikėtina, kad viešos ataskaitos pagal šalis taip pat daro teigiamą poveikį darbuotojų teisėms į informaciją ir konsultacijas, kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2002/14/EB (5), ir, plečiant žinias apie įmonių veiklą, aktyvaus įmonių viduje vykstančio dialogo kokybei;

                     (5)

                     vadovaujantis 2013 m. gegužės 22 d. Europos Vadovų Tarybos išvadomis, į Direktyvą 2013/34/ES buvo įtraukta peržiūros nuostata. Ta peržiūros nuostata įpareigojo Komisiją apsvarstyti galimybę nustatyti papildomų pramonės sektorių didžiosioms įmonėms pareigą kasmet teikti ataskaitas pagal šalis, atsižvelgiant į Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) naujoves ir susijusių Europos iniciatyvų rezultatus;

                     (6)

                     Sąjunga jau nustatė viešų ataskaitų pagal šalis reikalavimus Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES (6) bankų sektoriuje ir Direktyva 2013/34/ES – gavybos ir medienos ruošos pramonėje;

                     (7)

                     Sąjunga, šia direktyva nustatydama viešų ataskaitų pagal šalis reikalavimus, tampa pasaulio lydere finansinio ir įmonių skaidrumo propagavimo srityje;

                     (8)

                     didesnis skaidrumas atskleidžiant finansinę informaciją bus naudingas visiems, nes pilietinė visuomenė bus labiau įtraukiama, darbuotojai bus geriau informuojami, o investuotojai mažiau vengs rizikos. Be to, įmonėms bus naudingi geresni santykiai su suinteresuotaisiais subjektais, dėl to padidės stabilumas ir dėl aiškesnio rizikos profilio ir geresnės reputacijos bus lengviau gauti finansavimą;

                     (9)

                     2011 m. spalio 25 d. komunikate „Atnaujinta 2011–2014 m. ES įmonių socialinės atsakomybės strategija“ Komisija apibrėžė, kad įmonių socialinė atsakomybė yra įmonių atsakomybė už savo poveikį visuomenei. Įmonių socialinę atsakomybę turėtų nustatyti įmonės. Valdžios institucijos gali atlikti pagalbinį vaidmenį sumaniai derindamos įvairias savanoriškas politikos priemones ir, kai reikia, papildomą reglamentavimą. Įmonės gali ne tik laikytis teisės aktų, bet ir tapti socialiai atsakingos, į savo verslo strategiją ir veiklą integruodamos kitus socialinius, aplinkos, etinius, vartotojų ar žmogaus teisių klausimus;

                     (10)

                     kai grupę sudaro tam tikro tipo subjektai, įsisteigę Sąjungoje, visuomenė turėtų turėti galimybę stebėti visą įmonių grupės veiklą. Grupių, vykdančių veiklą Sąjungoje tik per patronuojamąsias įmones arba filialus, atveju tos patronuojamosios įmonės ir filialai turėtų skelbti pagrindinės patronuojančiosios įmonės ataskaitą ir užtikrinti jos prieinamumą. Jei ta informacija arba ataskaita nepateikiama arba pagrindinė patronuojančioji įmonė patronuojamosioms įmonėms ar filialams nepateikia visos reikalaujamos informacijos, patronuojamosios įmonės ir filialai turėtų parengti ir paskelbti pelno mokesčio informacijos ataskaitą, kurioje pateikiama visa jų turima, gauta ar įgyta informacija, ir pareiškimą, kuriame nurodoma, kad jų pagrindinė patronuojančioji įmonė nepateikė būtinos informacijos, bei užtikrinti tos ataskaitos ir pareiškimo prieinamumą. Tačiau dėl proporcingumo ir efektyvumo priežasčių pareiga skelbti pelno mokesčio informacijos ataskaitą ir užtikrinti jos prieinamumą turėtų būti taikoma tik Sąjungoje įsisteigusioms vidutinėms ir didžiosioms patronuojamosioms įmonėms bei Sąjungoje atidarytiems panašaus dydžio filialams. Todėl Direktyvos 2013/34/ES taikymo sritis turėtų būti atitinkamai išplėsta ir į ją turėtų būti įtraukti Sąjungai nepriklausančiose valstybėse įsisteigusios įmonės filialai, atidaryti valstybėje narėje, kurių juridinis statusas panašus į Direktyvos 2013/34/ES I priede išvardytas įmonių rūšis. Filialams, kurie uždaryti, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2017/1132 (7) 37 straipsnio k punkte, neturėtų būti taikomos šioje direktyvoje nustatytos pareigos teikti ataskaitas;

                     (11)

                     tarptautinių įmonių grupės ir, kai aktualu, tam tikros atskiros įmonės turėtų pateikti visuomenei pelno mokesčio informacijos ataskaitą, kai per dvejus finansinius metus iš eilės jų pajamų suma viršija tam tikrą dydį, atsižvelgiant į grupės konsoliduotąsias pajamas arba atskiros įmonės pajamas. Tokia pareiga turėtų simetriškai nustoti būti taikoma, kai dvejų iš eilės finansinių metų laikotarpiu tos pajamos nebeviršija atitinkamos sumos. Tokiais atvejais tarptautinių įmonių grupei arba atskirai įmonei toliau turėtų būti taikoma pareiga teikti ataskaitas už pirmuosius finansinius metus, einančius po paskutinių finansinių metų, kuriais jos pajamos viršijo atitinkamą sumą. Tokiai tarptautinių įmonių grupei arba atskirai įmonei turėtų būti vėl taikoma pareiga teikti ataskaitas, kai jos pajamos dvejus finansinius metus iš eilės vėl viršijo atitinkamą sumą. Kadangi yra labai daug įvairių finansinių ataskaitų sistemų, kurių reikalavimus finansinės ataskaitos gali atitikti, siekiant nustatyti taikymo sritį, įmonių, kurias reguliuoja valstybės narės teisė, pajamos turėtų turėti tą pačią reikšmę kaip grynosios pajamos ir turėtų būti suprantamos pagal tos valstybės narės nacionalinės finansinės atskaitomybės sistemą. Tarybos direktyvos 86/635/EEB (8) 43 straipsnio 2 dalies c punkte ir Tarybos direktyvos 91/674/EEB (9) 66 straipsnio 2 dalyje apibrėžta, kaip nustatomos atitinkamai kredito įstaigos arba draudimo įmonės grynosios pajamos. Kitų įmonių atveju pajamos turėtų būti vertinamos pagal tą finansinės atskaitomybės sistemą, kurios pagrindu rengiamos jų finansinės ataskaitos. Tačiau pelno mokesčio informacijos ataskaitos turinio tikslais turėtų būti taikoma kitokia apibrėžtis;

                     (12)

                     kad bankų sektoriuje būtų išvengta ataskaitų teikimo dubliavimo, pagrindinėms patronuojančiosioms įmonėms ir atskiroms įmonėms, kurioms taikoma Direktyva 2013/36/ES ir kurios į pagal tos direktyvos 89 straipsnį parengtą ataskaitą įtraukia visą savo veiklą ir, kai tinkama, visą susijusių įmonių veiklą, įtrauktą į konsoliduotąsias finansines ataskaitas, be kita ko, veiklą, kuriai netaikomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 575/2013 (10) trečios dalies I antraštinės dalies 2 skyriaus nuostatos, turėtų būti netaikomi šioje direktyvoje nustatyti ataskaitų teikimo reikalavimai;

                     (13)

                     pelno mokesčio informacijos ataskaitoje turėtų būti pateiktas, kai taikytina, visų patronuojamųjų įmonių, įsisteigusių Sąjungoje arba mokesčių jurisdikciją turinčiuose subjektuose, nurodytuose atitinkamos redakcijos Tarybos išvadų dėl mokesčių tikslais nebendradarbiaujančių jurisdikciją turinčių subjektų peržiūrėto ES sąrašo I priede ir, kai taikytina, II priede, sąrašas. Siekiant išvengti administracinės naštos sudarymo, pagrindinės patronuojančiosios įmonės turėtų turėti galimybę naudoti patronuojamųjų įmonių, įtrauktų į pagrindinės patronuojančiosios įmonės konsoliduotąsias finansines ataskaitas, sąrašą. Pelno mokesčio informacijos ataskaitoje taip pat turėtų būti pateikiama pagrindinės patronuojančiosios įmonės konsoliduotoji finansinė ataskaita apie visų grupės susijusių įmonių veiklą arba, atsižvelgiant į aplinkybes, apie visą atskiros įmonės veiklą. Turėtų būti pateikiama tik ta informacija, kuri yra būtina norint sudaryti sąlygas veiksmingai visuomeninei kontrolei, siekiant užtikrinti, kad dėl informacijos atskleidimo įmonėms nekiltų neproporcinga rizika arba jos neatsidurtų nepalankioje padėtyje, kiek tai susiję su atitinkamų įmonių konkurencingumu arba klaidingu aiškinimu. Pelno mokesčio informacijos ataskaita turėtų būti padaryta prieinama ne vėliau kaip per 12 mėnesių nuo balanso datos. Pelno mokesčio informacijos ataskaitai neturėtų būti taikomi jokie trumpesni finansinių ataskaitų skelbimo terminai. Šios direktyvos nuostatos neturi poveikio Direktyvos 2013/34/ES nuostatoms dėl metinių finansinių ataskaitų ir konsoliduotųjų finansinių ataskaitų;

                     (14)

                     siekiant išvengti administracinės naštos sudarymo, įmonės, pagal šią direktyvą rengdamos pelno mokesčio informacijos ataskaitą, turėtų turėti teisę pateikti informaciją remdamosi ataskaitų teikimo taisyklėmis, nustatytomis Tarybos direktyvos 2011/16/ES (11) III priedo III skirsnio B ir C dalyse. Pelno mokesčio informacijos ataskaitoje turėtų būti nurodyta taikyta ataskaitų teikimo sistema. Be to, pelno mokesčio informacijos ataskaitoje galėtų būti išdėstyti bendri faktai ir pateikti paaiškinimai tuo atveju, jei yra esminių sukauptų ir sumokėtų mokesčių sumų neatitikimų grupės lygmeniu, atsižvelgiant į atitinkamas ankstesnių finansinių metų sumas;

                     (15)

                     svarbu užtikrinti duomenų palyginamumą. Tuo tikslu, dėl pelno mokesčio informacijos ataskaitos pateikimo pagal šią direktyvą Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai nustatyti bendrąjį šabloną ir elektroninio ataskaitų teikimo formatus, kurie turėtų būti nuskaitomi mašininiu būdu. Nustatydama tą šabloną ir tuos ataskaitų teikimo formatus, Komisija turėtų atsižvelgti į pažangą, padarytą įmonių skelbiamos informacijos skaitmeninimo ir prieinamumo srityje, ypač kiek tai susiję su Europos bendro prieigos punkto kūrimu, kaip siūloma jos 2020 m. rugsėjo 24 d. komunikate „Kapitalo rinkų sąjunga žmonėms ir įmonėms. Naujas veiksmų planas“. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (12);

                     (16)

                     kad būtų užtikrintas pakankamas informacijos išsamumas, leidžiantis piliečiams geriau įvertinti, kaip tarptautinės įmonės prisideda prie visuomenės gerovės kūrimo kiekvienoje valstybėje narėje, informacija turėtų būti suskirstyta pagal valstybes nares. Be to, tam tikrų trečiųjų valstybių mokesčių jurisdikciją turinčių subjektų, keliančių konkrečių problemų, atveju turėtų būti pateikiama labai išsami su tarptautinių įmonių operacijomis susijusi informacija. Informacija apie visas kitas su trečiosiomis valstybėmis susijusias operacijas turėtų būti pateikiama agreguotai, išskyrus atvejus, kai įmonė nori pateikti išsamesnę informaciją;

                     (17)

                     apie tam tikrus mokesčių jurisdikciją turinčius subjektus turėtų būti pateikta labai išsami informacija. Pelno mokesčio informacijos ataskaitoje visada turėtų būti atskleidžiama informacija atskirai apie kiekvieną jurisdikciją turintį subjektą, kuris yra įtrauktas į Tarybos išvadų dėl mokesčių tikslais nebendradarbiaujančių jurisdikciją turinčių subjektų peržiūrėto ES sąrašo (13) priedus ir vėlesnius jų atnaujinimus, kurie yra konkrečiai tvirtinami du kartus per metus – paprastai vasario ir spalio mėn. ir skelbiami Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje. Tų Tarybos išvadų I priede pateikiamas mokesčių tikslais nebendradarbiaujančių jurisdikciją turinčių subjektų ES sąrašas, o II priede apibūdinama dabartinė bendradarbiavimo su ES padėtis, susijusi su bendradarbiaujančių jurisdikciją turinčių subjektų prisiimtais įsipareigojimais įgyvendinti gero mokesčių srities valdymo principus. I priedo atveju turėtų būti kalbama apie tuos jurisdikciją turinčius subjektus, kurie įtraukti į sąrašą tų finansinių metų, už kuriuos pelno mokesčio informacijos ataskaita turi būti parengta, kovo 1 d. II priedo atveju turėtų būti kalbama apie tuos jurisdikciją turinčius subjektus, kurie nurodyti tame priede tų finansinių metų, už kuriuos pelno mokesčio informacijos ataskaita turi būti parengta, kovo 1 d. ir ankstesnių finansinių metų kovo 1 d.;

                     (18)

                     nedelsiant atskleidus į pelno mokesčio informacijos ataskaitą įtrauktus duomenis, tam tikrais atvejais, galėtų būti labai pakenkta įmonės komercinei padėčiai. Todėl valstybės narės turėtų turėti galimybę leisti įmonėms atidėti konkrečių informacijos dalių atskleidimą ribotą metų skaičių, jeigu savo ataskaitoje jos aiškiai atskleidžia tokio atidėjimo buvimą, pateikia pagrįstą jo paaiškinimą ir pagrindžia motyvus dokumentais. Įmonių nepateikta informacija turėtų būti atskleista vėlesnėje ataskaitoje. Informacija, susijusi su mokesčių jurisdikciją turinčiais subjektais, įtrauktais į Tarybos išvadų dėl mokesčių tikslais nebendradarbiaujančių jurisdikciją turinčių subjektų peržiūrėto ES sąrašo I ir II priedus, turėtų būti įtraukiama visais atvejais;

                     (19)

                     siekiant sustiprinti įmonių skaidrumą ir atsakomybę investuotojų, kreditorių, kitų trečiųjų šalių ir plačiosios visuomenės atžvilgiu ir užtikrinti tinkamą valdymą, pagrindinės patronuojančiosios įmonės arba atskiros įmonės, kuri yra įsisteigusi Sąjungoje ir privalo rengti bei skelbti pelno mokesčio ataskaitas ir užtikrinti jų prieinamumą, administracinių, valdymo ir priežiūros organų nariai turėtų būti kolektyviai atsakingi už pareigų teikti ataskaitas pagal šią direktyvą laikymąsi. Atsižvelgiant į tai, kad patronuojamųjų įmonių, įsisteigusių Sąjungoje ir kontroliuojamų Sąjungai nepriklausančiose valstybėse įsisteigusios pagrindinės patronuojančiosios įmonės, administracinių, valdymo ir priežiūros organų nariai arba asmuo (-enys), kuris (-ie) turi vykdyti atskleidimo formalumus filiale, gali neturėti pakankamai žinių apie pagrindinės patronuojančiosios įmonės parengtos pelno mokesčio informacijos ataskaitos turinį arba turėti ribotas galimybes gauti tokią informaciją arba tokią ataskaitą iš savo pagrindinės patronuojančiosios įmonės, tų narių arba tų asmenų atsakomybė turėtų apimti užtikrinimą, kad, pasitelkiant visas jų žinias ir pajėgumus, pagrindinės patronuojančiosios įmonės arba atskiros įmonės pelno mokesčio informacijos ataskaita būtų parengta ir viešai paskelbta tokiu būdu, kuris atitinka šią direktyvą, arba kad patronuojamoji įmonė ar filialas parengtų ir paskelbtų visą turimą, gautą arba įgytą informaciją pagal šią direktyvą ir užtikrintų jos prieinamumą. Jei informacija arba ataskaita yra neišsamūs, tų narių arba tų asmenų atsakomybė turėtų apimti ir pareiškimo, kuriame nurodoma, kad pagrindinė patronuojančioji įmonė arba atskira įmonė nepateikė būtinos informacijos, paskelbimą;

                     (20)

                     siekiant užtikrinti visuomenės informuotumą apie pareigų teikti ataskaitas, šia direktyva įtvirtintų Direktyvoje 2013/34/ES, apimtį ir laikymąsi, valstybės narės turėtų reikalauti, kad teisės aktų nustatytą auditą atliekantys auditoriai ir audito įmonės nurodytų, ar buvo reikalaujama, kad įmonė paskelbtų pelno mokesčio informacijos ataskaitą, ir jei taip, ar ta ataskaita buvo paskelbta;

                     (21)

                     valstybių narių pareigos numatyti sankcijas ir imtis visų būtinų priemonių siekiant užtikrinti, kad tos sankcijos būtų vykdomos pagal Direktyvą 2013/34/ES, taikomos nacionalinių nuostatų dėl tam tikrų įmonių ir filialų pelno mokesčio informacijos atskleidimo, priimtų pagal šią direktyvą, pažeidimams;

                     (22)

                     šia direktyva siekiama didinti su įmonių pelno mokesčio informacija susijusį įmonių skaidrumą ir visuomeninę kontrolę pritaikant esamą teisinę sistemą, susijusią su bendrovėms ir įmonėms nustatytomis pareigomis skelbti ataskaitas, kad būtų apsaugoti narių ir kitų asmenų interesai, kaip tai suprantama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 50 straipsnio 2 dalies g punkte. Kaip nurodė Teisingumo Teismas visų pirma byloje C-97/96 Verband deutscher Daihatsu-Händler (14), SESV 50 straipsnio 2 dalies g punkte nurodyta, jog reikia apsaugoti „kitų asmenų“ interesus apskritai, neišskiriant arba nepašalinant jokių tam terminui priskirtinų kategorijų. Taigi terminas „kiti asmenys“ yra platesnis nei investuotojai bei kreditoriai ir apima kitas suinteresuotąsias trečiąsias šalis, įskaitant konkurentus ir plačiąją visuomenę. Be to, tikslas užtikrinti įsisteigimo laisvę, kurio siekti SESV 50 straipsnio 1 dalimi labai plačia prasme pavedama institucijoms, negali būti apibrėžiamas vien SESV 50 straipsnio 2 dalies nuostatomis. Atsižvelgiant į tai, kad ši direktyva susijusi tik su pareigomis skelbti pelno mokesčio informacijos ataskaitas, bet ne su mokesčių derinimu, SESV 50 straipsnio 1 dalis yra tinkamas teisinis pagrindas;

                     (23)

                     kad būtų užtikrintas visapusiškas vidaus rinkos veikimas ir sudarytos vienodos sąlygos Sąjungos ir trečiųjų valstybių tarptautinėms įmonėms, Komisija turėtų toliau nagrinėti galimybes didinti sąžiningumą ir mokesčių skaidrumą. Visų pirma Komisija, vadovaudamasi peržiūros nuostata, turėtų išnagrinėti, ar, inter alia, visiškas išskaidymas padidintų šios direktyvos veiksmingumą;

                     (24)

                     kadangi šios direktyvos tikslo valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl jos poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;

                     (25)

                     šia direktyva reaguojama į suinteresuotųjų šalių išreikštą susirūpinimą dėl poreikio šalinti iškraipymus vidaus rinkoje nekeliant pavojaus Sąjungos konkurencingumui. Ja įmonėms neturėtų būti užkraunama nederama administracinė našta. Apskritai, pagal šią direktyvą atskleistinos informacijos mastas yra proporcingas įmonių skaidrumo ir visuomeninės kontrolės didinimo tikslams. Šia direktyva gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, pripažintų visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje;

                     (26)

                     pagal 2011 m. rugsėjo 28 d. bendrą valstybių narių ir Komisijos politinį pareiškimą dėl aiškinamųjų dokumentų valstybės narės įsipareigojo pagrįstais atvejais prie pranešimų apie perkėlimo priemones pridėti vieną ar daugiau dokumentų, kuriuose paaiškinamos direktyvos sudėtinių dalių ir nacionalinių perkėlimo priemonių atitinkamų dalių sąsajos. Šios direktyvos atveju teisės aktų leidėjas laikosi nuomonės, kad tokių dokumentų perdavimas yra pagrįstas;

                     (27)

                     todėl Direktyva 2013/34/ES turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista,

               PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

            1 straipsnis
            Direktyvos 2013/34/ES daliniai pakeitimai
            Direktyva 2013/34/ES iš dalies keičiama taip:

                        1)

                        1 straipsnyje įterpiama ši dalis:

                           „1a.   48a–48e ir 51 straipsniuose nustatytos derinimo priemonės taip pat taikomos valstybių narių įstatymams ir kitiems teisės aktams, susijusiems su įmonės, kurios nereguliuoja valstybės narės teisė, tačiau kurios juridinis statusas yra panašus į I priede išvardintų įmonių rūšis, valstybėje narėje atidarytais filialais. 2 straipsnis tiems filialams taikomas tokiu mastu, kokiu tokiems filialams yra taikomi 48a–48e ir 51 straipsniai.“;

                        2)

                        po 48 straipsnio įterpiamas šis skyrius:
                        „10a SKYRIUS

                           PELNO MOKESČIO INFORMACIJOS ATASKAITA

                           48a straipsnis
                           Terminų apibrėžtys, susijusios su pelno mokesčio informacijos ataskaitos teikimu

                              1.   Šiame skyriuje vartojamų terminų apibrėžtys:

                                          1)

                                          pagrindinė patronuojančioji įmonė – įmonė, rengianti didžiausios įmonių grupės konsoliduotąsias finansines ataskaitas;

                                          2)

                                          konsoliduotosios finansinės ataskaitos – finansinės ataskaitos, kurias rengia grupės patronuojančioji įmonė ir kurioje turtas, įsipareigojimai, nuosavybė, pajamos ir išlaidos pateikiami kaip vieno ūkio subjekto finansinės ataskaitos;

                                          3)

                                          mokesčių jurisdikciją turintis subjektas – valstybinis arba nevalstybinis jurisdikciją turintis subjektas, turintis fiskalinę autonomiją pelno mokesčio atžvilgiu;

                                          4)

                                          atskira įmonė – įmonė, kuri nepriklauso grupei, kaip apibrėžta 2 straipsnio 11 punkte.

                              2.   Šios direktyvos 48b straipsnyje „pajamos“ reiškia:

                                          a)

                                          grynąsias pajamas – valstybės narės teisės aktais reguliuojamų įmonių, kurios netaiko tarptautinių apskaitos standartų, patvirtintų remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1606/2002, atveju, arba

                                          b)

                                          pajamas – kaip apibrėžta arba suprantama finansinės atskaitomybės sistemoje, kurios pagrindu rengiamos finansinės ataskaitos – kitų įmonių atveju.

                           48b straipsnis
                           Įmonės ir filialai, privalantys teikti pelno mokesčio informacijos ataskaitas

                              1.   Valstybės narės reikalauja, kad jų nacionalinės teisės aktais reguliuojamos pagrindinės patronuojančiosios įmonės, kurių konsoliduotosios pajamos, nurodytos jų konsoliduotosiose finansinėse ataskaitose, kiekvienais iš paskutinių dvejų finansinių metų iš eilės balanso dieną viršijo 750 000 000 EUR, parengtų bei paskelbtų su antraisiais iš tų dvejų finansinių metų iš eilės susijusią pelno mokesčio informacijos ataskaitą ir užtikrintų jos prieinamumą.
                              Valstybės narės numato, kad pagrindinei patronuojančiajai įmonei nebebūtų taikomos pirmoje pastraipoje nustatytos pareigos teikti ataskaitas, kai visos konsoliduotosios pajamos, nurodytos jos konsoliduotosiose finansinėse ataskaitose, kiekvienais iš paskutinių dvejų finansinių metų iš eilės balanso dieną buvo mažesnės nei 750 000 000 EUR.
                              Valstybės narės reikalauja, kad jų nacionalinės teisės aktais reguliuojamos atskiros įmonės, kurių pajamos, nurodytos jų metinėse finansinėse ataskaitose, kiekvienais iš paskutinių dvejų finansinių metų iš eilės balanso dieną viršijo 750 000 000 EUR, parengtų bei paskelbtų su antraisiais iš tų dvejų finansinių metų iš eilės susijusią pelno mokesčio informacijos ataskaitą ir užtikrintų jos prieinamumą.
                              Valstybės narės numato, kad atskirai įmonei nebebūtų taikomos trečioje pastraipoje nustatytos pareigos teikti ataskaitas, kai visos pajamos, nurodytos jos finansinėse ataskaitose, kiekvienais iš paskutinių dvejų finansinių metų iš eilės balanso dieną buvo mažesnės nei 750 000 000 EUR.

                              2.   Valstybės narės numato, kad 1 dalyje nustatyta taisyklė netaikoma atskiroms įmonėms arba pagrindinėms patronuojančiosioms įmonėms ir su jomis susijusioms įmonėms, jei tokios įmonės, įskaitant jų filialus, yra įsisteigusios arba turi nuolatinę verslo arba pastovios verslo veiklos vietą tik vienos valstybės narės teritorijoje ir nėra įsisteigusios arba tokios vietos neturi jokiame kitame mokesčių jurisdikciją turinčiame subjekte.

                              3.   Valstybės narės numato, kad šio straipsnio 1 dalyje nustatyta taisyklė netaikoma atskiroms įmonėms ir pagrindinėms patronuojančiosioms įmonėms, jei tokios įmonės arba su jomis susijusios įmonės paskelbia ataskaitą pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/36/ES (*1) 89 straipsnį ir į tą ataskaitą įtraukia informaciją apie visą savo veiklą ir, pagrindinių patronuojančiųjų įmonių atveju, visą susijusių įmonių, įtrauktų į konsoliduotas finansines ataskaitas, veiklą.

                              4.   Valstybės narės reikalauja, kad 3 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodytos vidutinės ir didžiosios patronuojamosios įmonės, reguliuojamos jų nacionalinės teisės aktais ir kontroliuojamos pagrindinės patronuojančiosios įmonės, kurios nereguliuoja valstybės narės teisė ir kurios konsoliduotosios pajamos kiekvienais iš paskutinių dvejų finansinių metų iš eilės balanso dieną viršijo 750 000 000 EUR, paskelbtų su antraisiais iš tų paskutinių dvejų finansinių metų iš eilės susijusią tos pagrindinės patronuojančiosios įmonės pelno mokesčio informacijos ataskaitą ir užtikrintų jos prieinamumą.
                              Kai tokia informacija arba ataskaita yra neprieinama, patronuojamoji įmonė paprašo savo pagrindinės patronuojančiosios įmonės pateikti jai visą reikiamą informaciją, kad ji galėtų įvykdyti savo pareigas pagal pirmą pastraipą. Jei pagrindinė patronuojančioji įmonė visos reikalaujamos informacijos nepateikia, patronuojamoji įmonė parengia ir paskelbia pelno mokesčio informacijos ataskaitą, kurioje pateikiama visa jos turima, gauta arba įgyta informacija, ir pareiškimą, kuriame nurodoma, kad jos pagrindinė patronuojančioji įmonė nepateikė reikiamos informacijos, ir užtikrina jų prieinamumą.
                              Valstybės narės numato, kad vidutinėms ir didžiosioms patronuojamosioms įmonėms nebebūtų taikomos šioje dalyje nustatytos pareigos teikti ataskaitas, kai pagrindinės patronuojančiosios įmonės visos konsoliduotosios pajamos, nurodytos jos konsoliduotosiose finansinėse ataskaitose, kiekvienais iš paskutinių dvejų finansinių metų iš eilės balanso dieną buvo mažesnės nei 750 000 000 EUR.

                              5.   Valstybės narės reikalauja, kad jų teritorijose atidaryti įmonių, kurių nereguliuoja valstybės narės teisė, filialai paskelbtų su antraisiais iš paskutinių dvejų finansinių metų iš eilės susijusią šeštos pastraipos a punkte nurodytos pagrindinės patronuojančiosios įmonės arba atskiros įmonės pelno mokesčio informacijos ataskaitą ir užtikrintų jos prieinamumą.
                              Kai tos informacijos arba ataskaitos neturima, asmuo (-enys), paskirtas (-i) vykdyti 48e straipsnio 2 dalyje nurodytus informacijos atskleidimo formalumus, paprašo šios dalies šeštos pastraipos a punkte nurodytos pagrindinės patronuojančiosios įmonės arba atskiros įmonės pateikti jam (jiems) visą informaciją, kad jis (jie) galėtų įvykdyti savo pareigas.
                              Tuo atveju, jei visa reikalaujama informacija nepateikiama, filialas parengia ir paskelbia pelno mokesčio informacijos ataskaitą, kurioje pateikiama visa jo turima, gauta arba įgyta informacija, ir pareiškimą, kuriame nurodoma, kad pagrindinė patronuojančioji įmonė arba atskira įmonė nepateikė reikiamos informacijos, ir užtikrina jų prieinamumą.
                              Valstybės narės numato, kad šioje dalyje nustatytos pareigos teikti ataskaitas būtų taikomos tik tiems filialams, kurių grynosios pajamos kiekvienais iš paskutinių dvejų finansinių metų iš eilės viršijo ribą, kaip perkelta į nacionalinę teisę pagal 3 straipsnio 2 dalį.
                              Valstybės narės numato, kad filialui, kuriam pagal šią dalį taikomos pareigos teikti ataskaitas, tos pareigos nebebūtų taikomos, kai grynosios pajamos kiekvienais iš paskutinių dvejų finansinių metų iš eilės krenta žemiau ribos, kaip perkelta į nacionalinę teisę pagal 3 straipsnio 2 dalį.
                              Valstybės narės numato, kad šioje dalyje nustatytos taisyklės filialui taikomos, tik jei tenkinami šie kriterijai:

                                          a)

                                          įmonė, kuri atidarė filialą, yra susijusi įmonė grupėje, kurios pagrindinės patronuojančiosios įmonės nereguliuoja valstybės narės teisė ir kurios konsoliduotosios pajamos, nurodytos jos konsoliduotosiose finansinėse ataskaitose, kiekvienais iš paskutinių dvejų finansinių metų iš eilės balanso dieną viršijo 750 000 000 EUR, arba atskira įmonė, kurios pajamos, nurodytos jos finansinėse ataskaitose, kiekvienais iš paskutinių dvejų finansinių metų iš eilės balanso dieną viršijo 750 000 000 EUR; ir

                                          b)

                                          šios pastraipos a punkte nurodyta pagrindinė patronuojančioji įmonė neturi vidutinės arba didžiosios patronuojamosios įmonės, kaip nurodyta 4 dalyje.

                                    Valstybės narės numato, kad filialui nebetaikomos šioje dalyje nustatytos pareigos teikti ataskaitas, kai dvejus finansinius metus iš eilės nebetenkinamas a punkte numatytas kriterijus.

                              6.   Šio straipsnio 4 ir 5 dalyse išdėstytų taisyklių valstybės narės netaiko, kai pelno mokesčio informacijos ataskaita yra parengta pagrindinės patronuojančiosios įmonės arba atskiros įmonės, kurios nereguliuoja valstybės narės teisė, kaip numatyta 48c straipsnyje, ir atitinka šiuos kriterijus:

                                          a)

                                          ji yra prieinama visuomenei nemokamai ir elektroninio ataskaitų teikimo formatu, kuris nuskaitomas mašininiu būdu:

                                                      i)

                                                      tos pagrindinės patronuojančiosios įmonės arba tos atskiros įmonės svetainėje;

                                                      ii)

                                                      bent viena iš Sąjungos oficialiųjų kalbų;

                                                      iii)

                                                      ne vėliau kaip per 12 mėnesių nuo finansinių metų, už kuriuos ataskaita yra parengta, balanso datos, ir

                                          b)

                                          joje nurodomas pagal 48d straipsnio 1 dalį ataskaitą paskelbusių vienintelės patronuojamosios įmonės pavadinimas ir registruotoji būstinė arba vienintelio filialo, kurį reguliuoja valstybės narės teisė, pavadinimas ir adresas.

                              7.   Valstybės narės reikalauja, kad patronuojamosios įmonės arba filialai, kuriems netaikomos šio straipsnio 4 ir 5 dalių nuostatos, skelbtų pelno mokesčio informacijos ataskaitą ir užtikrintų jos prieinamumą, jei tokios patronuojamosios įmonės arba filialai neturi kito tikslo kaip tik išvengti šiame skyriuje nustatytų ataskaitų teikimo reikalavimų vykdymo.

                           48c straipsnis
                           Pelno mokesčio informacijos ataskaitos turinys

                              1.   Į pagal 48b straipsnį reikalaujamą pelno mokesčio informacijos ataskaitą įtraukiama informacija, susijusi su visa atskiros įmonės arba pagrindinės patronuojančiosios įmonės veikla, įskaitant visų susijusių įmonių veiklą, konsoliduota atitinkamų finansinių metų finansinėse ataskaitose.

                              2.   1 dalyje nurodyta informacija yra ši:

                                          a)

                                          pagrindinės patronuojančiosios įmonės arba atskiros įmonės pavadinimas, atitinkami finansiniai metai, ataskaitai pateikti naudojama valiuta, ir, kai taikytina, visų patronuojamųjų įmonių, įsteigtų Sąjungoje arba mokesčių jurisdikciją turinčiuose subjektuose, nurodytuose Tarybos išvadų dėl mokesčių tikslais nebendradarbiaujančių jurisdikciją turinčių subjektų peržiūrėto ES sąrašo I ir II prieduose, pateikiamų pagrindinės patronuojančiosios įmonės atitinkamų finansinių metų konsoliduotosiose finansinėse ataskaitose, sąrašas;

                                          b)

                                          trumpas veiklos pobūdžio apibūdinimas;

                                          c)

                                          darbuotojų skaičius visos darbo dienos ekvivalentais;

                                          d)

                                          pajamos, apskaičiuojamos kaip:

                                                      i)

                                                      grynųjų pajamų, kitų veiklos pajamų, pajamų iš kitų įmonių akcijų paketų, išskyrus iš susijusių įmonių gautus dividendus, pajamų iš kitų investicijų ir suteiktų paskolų, kurios yra ilgalaikio turto dalis, kitų gautinų palūkanų ir panašių pajamų, kaip išvardyta šios direktyvos V ir VI prieduose, suma, arba

                                                      ii)

                                                      pelnas, kaip apibrėžta finansinės atskaitomybės sistemoje, kurios pagrindu rengiamos finansinės ataskaitos, išskyrus vertės koregavimą ir dividendus, gautus iš susijusių įmonių;

                                          e)

                                          pelno (nuostolių) suma prieš sumokant pajamų mokestį;

                                          f)

                                          atitinkamais finansiniais metais sukaupto pelno mokesčio suma, kuri turi būti apskaičiuojama kaip einamosios mokesčių išlaidos, kurias už finansinių metų apmokestinamą pelną arba nuostolius apskaičiavo įmonės ir filialai atitinkamame mokesčių jurisdikciją turinčiame subjekte;

                                          g)

                                          remiantis grynųjų pinigų principu sumokėta pelno mokesčio suma, kuri turi būti apskaičiuojama kaip per atitinkamus finansinius metus įmonių ir filialų sumokėta pelno mokesčio suma atitinkamame mokesčių jurisdikciją turinčiame subjekte, ir

                                          h)

                                          atitinkamų finansinių metų pabaigoje sukauptų pajamų suma.

                                    D punkto tikslais pajamos apima sandorius su susijusiomis šalimis.
                              F punkto tikslais einamosios mokesčių išlaidos siejamos tik su įmonės veikla atitinkamais finansiniais metais, į ją neįtraukiami atidėtieji mokesčiai arba atidėjiniai neapibrėžtiems mokestiniams įsipareigojimams.
                              G punkto tikslais sumokėtų mokesčių suma apima išskaičiuojamuosius mokesčius, kuriuos sumokėjo kitos įmonės mokėjimų įmonėms ir filialams grupėje atžvilgiu.
                              H punkto tikslais sukauptos pajamos – ankstesnių finansinių metų ir atitinkamų finansinių metų pelno suma, dėl kurios paskirstymo dar nenuspręsta. Filialų atveju sukauptos pajamos reiškia filialą atidariusios įmonės pajamas.

                              3.   Valstybės narės sudaro sąlygas tam, kad šio straipsnio 2 dalyje išvardyta informacija būtų teikiama laikantis ataskaitų teikimo taisyklių, nurodytų Tarybos direktyvos 2011/16/ES (*2) III priedo III skirsnio B ir C dalyse.

                              4.   Šio straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyta informacija pateikiama naudojant bendrąjį šabloną ir elektroninio ataskaitų teikimo formatus, kurie nuskaitomi mašininiu būdu. Komisija įgyvendinimo aktais nustato tą bendrąjį šabloną ir tuos elektroninio ataskaitų teikimo formatus. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 50 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

                              5.   2 arba 3 dalyje nurodyta informacija pelno mokesčio informacijos ataskaitoje pateikiama atskirai pagal kiekvieną valstybę narę. Jei valstybė narė apima kelius mokesčių jurisdikciją turinčius subjektus, informacija agreguojama valstybės narės lygmeniu.
                              Be to, šio straipsnio 2 arba 3 dalyje nurodyta informacija pelno mokesčio informacijos ataskaitoje pateikiama atskirai pagal kiekvieną mokesčių jurisdikciją turintį subjektą, kuris finansinių metų, už kuriuos turi būti parengta ataskaita, kovo 1 d. yra įtrauktas į Tarybos išvadų dėl mokesčių tikslais nebendradarbiaujančių jurisdikciją turinčių subjektų peržiūrėto ES sąrašo I priedą, ir tokia informacija pateikiama atskirai pagal kiekvieną mokesčių jurisdikciją turintį subjektą, kuris finansinių metų, už kuriuos turi būti parengta ataskaita, kovo 1 d. ir ankstesnių finansinių metų kovo 1 d. buvo nurodytas Tarybos išvadų dėl mokesčių tikslais nebendradarbiaujančių jurisdikciją turinčių subjektų peržiūrėto ES sąrašo II priede.
                              Be to, 2 arba 3 dalyje nurodyta informacija apie kitus mokesčių jurisdikciją turinčius subjektus pelno mokesčio informacijos ataskaitoje pateikiama agreguota.
                              Informacija kiekvienam atitinkamam mokesčių jurisdikciją turinčiam subjektui priskiriama pagal įsisteigimą, nuolatinę verslo arba pastovios verslo veiklos vietą, kuriai, atsižvelgiant į grupės arba atskiros įmonės vykdomą veiklą, gali būti taikomas pelno mokestis tame mokesčių jurisdikciją turinčiame subjekte.
                              Kai kelių susijusių įmonių veiklai pelno mokestis gali būti taikomas viename mokesčių jurisdikciją turinčiame subjekte, tam mokesčių jurisdikciją turinčiam subjektui priskirta informacija yra susumuota informacija, susijusi su šia kiekvienos susijusios įmonės ir jų filialų veikla tame mokesčių jurisdikciją turinčiame subjekte.
                              Informacija apie vieną veiklą tuo pat metu nepriskiriama daugiau kaip vienam mokesčių jurisdikciją turinčiam subjektui.

                              6.   Valstybės narės gali leisti į ataskaitą laikinai neįtraukti vieno ar daugiau konkrečių pagal 2 arba 3 dalį kitais atvejais reikalaujamų atskleisti informacijos elementų, jei juos atskleidus būtų labai pakenkta įmonių, su kuriomis ta ataskaita susijusi, komercinei padėčiai. Apie bet kokį informacijos neįtraukimą aiškiai nurodoma ataskaitoje kartu pateikiant deramai pagrįstą neįtraukimo priežasčių paaiškinimą.
                              Valstybės narės užtikrina, kad pagal pirmą pastraipą visa neįtraukta informacija būtų paskelbiama vėlesnėje pelno mokesčio informacijos ataskaitoje per ne ilgesnį kaip penkerių metų laikotarpį nuo jos neįtraukimo pirmą kartą datos.
                              Valstybės narės užtikrina, kad informacija, susijusi su mokesčių jurisdikciją turinčiais subjektais, įtrauktais į Tarybos išvadų dėl mokesčių tikslais nebendradarbiaujančių jurisdikciją turinčių subjektų peržiūrėto ES sąrašo I ir II priedus, kaip nurodyta šio straipsnio 5 dalyje, būtų įtraukta visais atvejais.

                              7.   Pelno mokesčio informacijos ataskaitoje, kai taikytina grupės lygmeniu, galima išdėstyti bendrus faktus, pateikiant paaiškinimus apie bet kokius reikšmingus 2 dalies f ir g punktuose atskleistų sumų neatitikimus atsižvelgiant į, jei tinkama, atitinkamas ankstesnių finansinių metų sumas.

                              8.   Pelno mokesčio informacijos ataskaitoje naudojama valiuta – valiuta, naudojama pagrindinės patronuojančiosios įmonės konsoliduotosiose finansinėse ataskaitose arba atskiros įmonės metinėse finansinėse ataskaitose. Valstybės narės nereikalauja, kad ši ataskaita būtų skelbiama naudojant kitą negu finansinių ataskaitų valiutą.
                              Tačiau 48b straipsnio 4 dalies antroje pastraipoje nurodytu atveju pelno mokesčio informacijos ataskaitoje naudojama valiuta yra valiuta, kuria patronuojamoji įmonė skelbia savo metines finansines ataskaitas.

                              9.   Valstybės narės, kurios nėra įsivedusios euro, gali 750 000 000 EUR ribą konvertuoti į savo nacionalinę valiutą. Atlikdamos tokį konvertavimą, tos valstybės narės taiko 2021 m. gruodžio 21 d. galiojantį valiutos kursą, paskelbtą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Tos valstybės narės ribas gali padidinti arba sumažinti ne daugiau kaip 5 %, kad būtų gauta suapvalinta suma nacionaline valiuta.
                              48b straipsnio 4 ir 5 dalyse nurodytos ribos konvertuojamos į lygiavertę atitinkamos trečiosios valstybės nacionalinės valiutos sumą taikant 2021 m. gruodžio 21 d. galiojantį valiutos kursą, suapvalintą iki artimiausio tūkstančio.

                              10.   Pelno mokesčio informacijos ataskaitoje nurodoma, ar ji buvo parengta pagal šio straipsnio 2 arba 3 dalį.

                           48d straipsnis
                           Skelbimas ir prieinamumas

                              1.   Pelno mokesčio informacijos ataskaita ir šios direktyvos 48b straipsnyje nurodyta ataskaita paskelbiama per 12 mėnesių nuo finansinių metų, už kuriuos rengiama ataskaita, balanso datos, kaip numatyta kiekvienoje valstybėje narėje pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2017/1132 (*3) 14–28 straipsnius ir, kai aktualu, pagal Direktyvos (ES) 2017/1132 36 straipsnį.

                              2.   Valstybės narės užtikrina, kad įmonių paskelbta pelno mokesčio informacijos ataskaita ir pagal šio straipsnio 1 dalį paskelbta ataskaita būtų prieinamos visuomenei bent viena iš oficialiųjų Sąjungos kalbų nemokamai ne vėliau kaip per 12 mėnesių po finansinių metų, už kuriuos rengiama ataskaita, balanso datos,

                                          a)

                                          įmonės svetainėje, kai taikoma 48b straipsnio 1 dalis;

                                          b)

                                          patronuojamosios įmonės svetainėje arba susijusios įmonės svetainėje, kai taikoma 48b straipsnio 4 dalis, arba

                                          c)

                                          filialo arba jį atidariusios įmonės svetainėje, arba susijusios įmonės svetainėje, kai taikoma 48b straipsnio 5 dalis.

                              3.   Valstybės narės gali atleisti įmones nuo šio straipsnio 2 dalyje išdėstytų taisyklių taikymo, kai pagal šio straipsnio 1 dalį paskelbta pelno mokesčio informacijos ataskaita tuo pat metu tampa prieinama visuomenei elektroninio ataskaitų teikimo formatu, kuris nuskaitomas mašininiu būdu, Direktyvos (ES) 2017/1132 16 straipsnyje nurodyto registro svetainėje, nemokamai bet kuriai Sąjungoje esančiai trečiajai šaliai. Šio straipsnio 2 dalyje nurodytoje įmonių ir filialų svetainėje pateikiama informacija apie tą atleidimą ir nuoroda į atitinkamo registro svetainę.

                              4.   48b straipsnio 1, 4, 5, 6 ir 7 dalyse nurodyta ataskaita ir, kai taikytina, to straipsnio 4 ir 5 dalyse nurodyta ataskaita turi likti prieinama atitinkamoje svetainėje mažiausiai penkerius metus iš eilės.

                           48e straipsnis
                           Atsakomybė už pelno mokesčio ataskaitos parengimą, paskelbimą ir prieinamumą

                              1.   Valstybės narės numato, kad 48b straipsnio 1 dalyje nurodytų pagrindinių patronuojančiųjų įmonių arba atskirų įmonių administraciniai, valdymo ir priežiūros organų nariai, veikdami pagal kompetenciją, kuri jiems suteikta nacionalinės teisės aktais, būtų bendrai atsakingi už užtikrinimą, kad ataskaitos apie pelno mokestį būtų parengtos, paskelbtos ir prieinamos pagal 48b, 48c ir 48d straipsnius.

                              2.   Valstybės narės numato, kad šios direktyvos 48b straipsnio 4 dalyje nurodytų patronuojamųjų įmonių administraciniai, valdymo ir priežiūros organų nariai ir asmuo (-enys), paskirtas (-i) vykdyti Direktyvos (ES) 2017/1132 41 straipsnyje nustatytus informacijos atskleidimo formalumus šios direktyvos 48b straipsnio 5 dalyje nurodytuose filialuose, veikdami pagal nacionalinės teisės aktais jiems suteiktą kompetenciją, būtų bendrai atsakingi už užtikrinimą, pasitelkiant visas savo žinias ir pajėgumus, kad pelno mokesčio informacijos ataskaita būtų parengta taip, kad būtų nuosekliai laikomasi atitinkamai 48b ir 48c straipsnių, ir kad ji būtų paskelbta bei prieinama pagal 48d straipsnį.

                           48f straipsnis
                           Teisės aktų nustatytą auditą atliekančio auditoriaus ataskaita
                           Valstybės narės reikalauja, kad tuo atveju, kai valstybės narės teisės aktais reguliuojamos įmonės finansinės ataskaitos turi būti audituojamos vieno ar daugiau teisės aktų nustatytą auditą atliekančių auditorių ar audito įmonių, audito ataskaitoje būtų nurodyta, ar prieš finansinius metus, už kuriuos parengtos audituojamosios finansinės ataskaitos, einančiais finansiniais metais įmonė pagal 48b straipsnį privalėjo paskelbti pelno mokesčio informacijos ataskaitą, ir jei taip, ar ta ataskaita buvo paskelbta pagal 48d straipsnį.

                           48g straipsnis
                           Pirmos pelno mokesčio informacijos ataskaitos teikimo data
                           Valstybės narės užtikrina, kad įstatymai ir kiti teisės aktai, kuriais 48a–48f straipsniai perkeliami į nacionalinę teisę, būtų taikomi ne vėliau kaip nuo pirmųjų finansinių metų, prasidėjusių 2024 m. birželio 22 d., pradžios datos.

                           48h straipsnis
                           Peržiūros nuostata
                           Komisija ne vėliau kaip 2027 m. birželio 22 d. pateikia ataskaitą dėl 48a–48f straipsniuose nustatytų pareigų teikti ataskaitas laikymosi ir poveikio, ir, atsižvelgdama į padėtį EBPO lygmeniu, poreikį užtikrinti pakankamą skaidrumo lygį ir poreikį išsaugoti ir užtikrinti konkurencingą aplinką įmonėms ir privačiosioms investicijoms, ji visų pirma peržiūri ir įvertina, ar būtų tikslinga išplėsti 48b straipsnyje nustatytą pareigą teikti pelno mokesčio informacijos ataskaitą, ją taikant ir didelėms įmonėms bei didelėms grupėms, kaip apibrėžta atitinkamai 3 straipsnio 4 ir 7 dalyse, ir išplėsti 48c straipsnyje nustatytą pelno mokesčio informacijos ataskaitos turinį įtraukiant papildomų elementų. Komisija toje ataskaitoje taip pat įvertina, kokį poveikį šios direktyvos veiksmingumui daro agreguotos mokesčių informacijos pateikimas pagal trečiųjų šalių mokesčių jurisdikciją turinčius subjektus, kaip numatyta 48c straipsnio 5 dalyje, ir 48c straipsnio 6 dalyje numatytas laikinas informacijos neįtraukimas.
                           Komisija ataskaitą ir, jei tikslinga, pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai.

                           (*1)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų priežiūros, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB (OL L 176, 2013 6 27, p. 338)."

                           (*2)  2011 m. vasario 15 d. Tarybos direktyva 2011/16/ES dėl administracinio bendradarbiavimo apmokestinimo srityje ir panaikinanti Direktyvą 77/799/EEB (OL L 64, 2011 3 11, p. 1)."

                           (*3)  2017 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2017/1132 dėl tam tikrų bendrovių teisės aspektų (OL L 169, 2017 6 30, p. 46).“;"

                        3)

                        49 straipsnyje įterpiama ši dalis:

                           „3a.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (*4) nustatytais principais.

                           (*4)  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“"

            2 straipsnis
            Perkėlimas į nacionalinę teisę

               1.   Valstybės narės užtikrina, kad įsigaliotų įstatymai ir kiti teisės aktai, būtini, kad šios direktyvos būtų laikomasi ne vėliau kaip 2023 m. birželio 22 d. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų nuostatų tekstą.
               Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

               2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

            3 straipsnis
            Įsigaliojimas
            Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

            4 straipsnis
            Adresatai
            Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

            Priimta Strasbūre 2021 m. lapkričio 24 d.

                  Europos Parlamento vardu

                  Pirmininkas

               D. M. SASSOLI

                  Tarybos vardu

                  Pirmininkas

               A. LOGAR

            (1)  OL C 487, 2016 12 28, p. 62.

            (2)  2019 m. kovo 27 d. Europos Parlamento pozicija (OL C 108, 2021 3 26, p. 623) ir 2021 m. rugsėjo 28 d. Tarybos pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje). 2021 m. lapkričio 11 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

            (3)  OL C 108, 2021 3 26, p. 8.

            (4)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/34/ES dėl tam tikrų rūšių įmonių metinių finansinių ataskaitų, konsoliduotųjų finansinių ataskaitų ir susijusių pranešimų, kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/43/EB ir panaikinamos Tarybos direktyvos 78/660/EEB ir 83/349/EEB (OL L 182, 2013 6 29, p. 19).

            (5)  2002 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/14/EB dėl bendros darbuotojų informavimo ir konsultavimosi su jais sistemos sukūrimo Europos bendrijoje (OL L 80, 2002 3 23, p. 29).

            (6)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų priežiūros, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB (OL L 176, 2013 6 27, p. 338).

            (7)  2017 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2017/1132 dėl tam tikrų bendrovių teisės aspektų (OL L 169, 2017 6 30, p. 46).

            (8)  1986 m. gruodžio 8 d. Tarybos direktyva 86/635/EEB dėl bankų ir kitų finansų įstaigų metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės (OL L 372, 1986 12 31, p. 1).

            (9)  1991 m. gruodžio 19 d. Tarybos direktyva 91/674/EEB dėl draudimo įmonių metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės (OL L 374, 1991 12 31, p. 7).

            (10)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1).

            (11)  2011 m. vasario 15 d. Tarybos direktyva 2011/16/ES dėl administracinio bendradarbiavimo apmokestinimo srityje ir panaikinanti Direktyvą 77/799/EEB (OL L 64, 2011 3 11, p. 1).

            (12)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

            (13)  Žr. Tarybos išvadas dėl peržiūrėto mokesčių tikslais nebendradarbiaujančių jurisdikciją turinčių subjektų ES sąrašo ir jų priedus (OL C 413 I, 2021 10 12, p. 1).

            (14)  1997 m. gruodžio 4 d. Teisingumo Teismo sprendimas byloje Verband deutscher Daihatsu-Händler, C-97/96, ECLI:EU:C:1997:581.