title: 1976 m. liepos 27 d. Tarybos direktyva dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su apšvietimo ir apšvietimo-signalizavimo įtaisų įrengimu motorinėse transporto priemonėse ir jų priekabose, suderinimo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31976L0756

Oficialusis leidinys L 262 , 27/09/1976 p. 0001 - 0031 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 13 tomas 5 p. 0030  specialusis leidimas graikų k.: skyrius 13 tomas 3 p. 0229  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 13 tomas 5 p. 0030  specialusis leidimas ispanų kalba: skyrius 13 tomas 5 p. 0040  specialusis leidimas portugalų kalba skyrius 13 tomas 5 p. 0040

		Tarybos direktyva1976 m. liepos 27 d.dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su apšvietimo ir apšvietimo-signalizavimo įtaisų įrengimu motorinėse transporto priemonėse ir jų priekabose, suderinimo(76/756/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač jos 100 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [1],atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [2],kadangi techniniai reikalavimai, kuriuos motorinės transporto priemonės privalo atitikti pagal nacionalines teisės normas, be kita ko, siejasi su apšvietimo ir apšvietimo-signalizavimo įtaisų įrengimu;kadangi šie reikalavimai pavienėse valstybėse narėse skiriasi; kadangi dėl to būtina, kad visos valstybės narės arba papildytų, arba vietoje galiojančių jose nuostatų priimtų vienodus reikalavimus ypač siekiant, kad EEB tipo patvirtinimo tvarka, kuri buvo svarstoma 1970 m. vasario 6 d. Tarybos direktyvoje 70/156/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių ir jų priekabų tipo patvirtinimą, suderinimo [3] galėtų būti taikoma kiekvienam transporto priemonės tipui;kadangi apšvietimo ir apšvietimo-signalizavimo įtaisų bendri konstrukcijos reikalavimai bus nustatyti kitose specialiose direktyvose;kadangi nacionalinių įstatymų, susijusių su motorinėmis transporto priemonėmis, derinimas apima abipusį kiekvienos valstybės narės pagal bendrus reikalavimus atliktų patikrų abipusį pripažinimą; kadangi, jeigu sistema veikia tinkamai, tie reikalavimai turi būti taikomi nuo tos pačios datos,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisŠioje direktyvoje "transporto priemonė" – tai bet kokia transporto priemonė, skirta naudoti kelyje, su kėbulu arba be jo, turinti bent 4 ratus, kurios maksimalus konstrukcinis greitis viršija 25 km/h, išskyrus transporto priemones, važiuojančias bėgiais, žemės ūkio arba miško pramonės traktorius bei viešosios paskirties transporto priemones.2 straipsnisJokia valstybė narė negali atsisakyti suteikti EEB tipo arba nacionalinį tipo patvirtinimą transporto priemonei dėl priežasčių, susijusių su papildomų arba privalomų apšvietimo ir apšvietimo-signalizavimo įtaisų, išvardytų I priedo 1.5.7–1.5.20 punktuose, įrengimu, jeigu tie įtaisai įrengti pagal I priede nurodytus reikalavimus.3 straipsnisJokia valstybė narė negali atsisakyti arba uždrausti parduoti, registruoti, pradėti eksploatuoti ar naudoti transporto priemonės dėl priežasčių, susijusių su papildomų arba privalomų apšvietimo ir apšvietimo-signalizavimo įtaisų, išvardytų I priedo 1.5.7–1.5.20 punktuose, įrengimu, jeigu tie įtaisai įrengti pagal I priede nurodytus reikalavimus.4 straipsnisEEB tipo patvirtinimą suteikusi valstybė narė imasi būtinų priemonių, kad būtų užtikrinta, jog jai būtų pranešta apie visus I priedo 1.1 punkte nurodytų sudedamųjų dalių arba techninių charakteristikų pakeitimus. Tos valstybės narės kompetentingos institucijos sprendžia, ar su modifikuotos transporto priemonės tipu reikėtų atlikti kitus bandymus ir ar reikėtų parengti nauja ataskaitą. Jeigu tų bandymų metu nustatoma, kad nesilaikoma šios direktyvos reikalavimų, transporto priemonės pakeitimas nepatvirtinamas.5 straipsnisVisi būtini pakeitimai, kad priedų reikalavimai būtų sutvarkyti taip, jog būtų atsižvelgta į technikos pažangą, priimami pagal Direktyvos 70/156/EEB 13 straipsnyje nustatytą tvarką.6 straipsnis1. Valstybės narės priima ir paskelbia būtinas nuostatas, kurios, įsigaliojusios iki 1977 m. liepos 1 d., įgyvendina šią direktyvą, ir apie tai nedelsdamos praneša Komisijai.Valstybės narės šias nuostatas taiko ne vėliau kaip 1977 m. spalio 1 d. Tačiau iki 1979 m. spalio 1 d. valstybės narės negali atsisakyti suteikti EEB arba nacionalinį tipo patvirtinimą dėl priežasčių, susijusių su apšvietimo ar apšvietimo-signalizavimo įtaisų įrengimu, jeigu nesilaikoma tik I priedo 4.2.6 punkto reikalavimų. Tačiau jeigu įrengiami 4.2.6 punkte paminėti įtaisai, jie atitinka to skirsnio reikalavimus.2. Kai pranešama apie šią direktyvą, valstybės narės taip pat užtikrina, kad tinkamu laiku būtų informuojama Komisija, jog ji galėtų pateikti pastabas dėl bet kokių įstatymų ir kitų teisės aktų projektų, kuriuos valstybės narės siūlo priimti šios direktyvos taikymo srityje.7 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1976 m. liepos 27 d.Tarybos varduPirmininkasM. van der STOEL[1] OL C 55, 1974 5 13, p. 14.[2] OL C 109, 1974 9 19, p. 22.[3] OL L 42, 1970 2 23, p. 1.--------------------------------------------------I PRIEDASAPŠVIETIMO IR APŠVIETIMO-SIGNALIZAVIMO ĮTAISŲ ĮRENGIMAS1. APIBRĖŽIMAIŠioje direktyvoje:1.1. Transporto priemonės tipas, atsižvelgiant į apšvietimo ir apšvietimo-signalizavimo įtaisų įrengimą"Transporto priemonės tipas, atsižvelgiant į apšvietimo ir apšvietimo-signalizavimo įtaisų įrengimą" – tai transporto priemonės, kurios nesiskiria tokiais pagrindiniais aspektais:1.1.1. įtaisų skaičiumi ir jų išdėstymu;1.1.2. įtaisų skaičiumi ir jų išdėstymu;toliau nurodytu atveju taip pat nelaikoma, kad tai yra "skirtingo tipo transporto priemonės" transporto priemonės, kurios skiriasi kaip apibūdinta 1.1.1 ir 1.1.2 punktuose, tačiau ne tokiu būdu, kad dėl to tektų pakeisti atitinkamam transporto priemonės tipui nustatytų žibintų tipą, jų skaičių, padėtį ir geometrinį apžvelgiamumą, ir transporto priemonės, turinčios papildomus žibintus arba be jų.1.2. Skersinė plokštuma"Skersinė plokštuma" – tai vertikali plokštuma, statmena vidurinei išilginei transporto priemonės plokštumai.1.3. Transporto priemonė be krovinio"Transporto priemonė be krovinio" – tai parengta eksploatuoti transporto priemonė, kaip apibrėžta Direktyvos 70/156/EEB I priedo 2.6 punkto informacinio dokumento pavyzdyje.1.4. Pakrauta transporto priemonė"Pakrauta transporto priemonė" – tai transporto priemonė, kuri pakrauta iki didžiausios techniškai leistinos masės, kurią yra nurodęs gamintojas, taip pat nustatantis šios masės pasiskirstymą tarp tiltų pagal 1 priedėlyje aprašytą būdą.1.5. Žibintas"Žibintas" – tai įtaisas, skirtas keliui apšviesti (priekinis žibintas) arba šviesos signalui spinduliuoti. Galinio valstybinio numerio ženklo žibintai ir atšvaitai taip pat laikomi žibintais.1.5.1. Lygiaverčiai žibintai"Lygiaverčiai žibintai" – tai vienodos paskirties žibintai, kuriuos naudoti leidimas suteiktas transporto priemonės įregistravimo šalyje; techninės tokių žibintų charakteristikos, palyginti su transporto priemonėje, kai ji buvo patvirtinama, įrengtais žibintais, gali būti skirtingos, jeigu jie atitinka šio priedo reikalavimus.1.5.2. Atskirieji žibintai"Atskirieji žibintai" – tai žibintai, turintys atskirus sklaidytuvus, šviesos šaltinius ir žibintų korpusus.1.5.3. Sugrupuotieji žibintai"Sugrupuotieji žibintai" – tai įtaisai, turintys atskirus sklaidytuvus ir šviesos šaltinius, tačiau bendrą žibinto korpusą.1.5.4. Kombinuotieji žibintai"Kombinuotieji žibintai" – tai įtaisai, turintys atskirus sklaidytuvus, tačiau bendrą šviesos šaltinį ir žibinto korpusą.1.5.5. Tarpusavyje sujungti žibintai"Tarpusavyje sujungti žibintai" – tai įtaisai, turintys atskirus šviesos šaltinius (arba vieną šviesos šaltinį, kuris veikia esant skirtingoms sąlygoms), visiškai ar iš dalies bendrus sklaidytuvus ir bendrą žibinto korpusą.1.5.6. Apšvietimo žibintas, kurį galima paslėpti"Apšvietimo žibintas, kurį galima paslėpti" – tai priekinis žibintas, kurį, kai jis nenaudojamas, galima iš dalies arba visiškai paslėpti. Tam, kad priekinis žibintas būtų paslėptas, galima jį uždengti slankiojančiu gaubtu, pakeisti žibinto padėtį arba taikyti kitas tinkamas priemones. Apibrėžimas "įtraukiamasis" konkrečiu atveju taikomas paslepiamam žibintui, kurio padėtį keičiant tą žibintą galima įtraukti į transporto priemonės kėbulą, apibūdinti.1.5.7. Priekinis tolimosios šviesos žibintas"Priekinis tolimosios šviesos žibintas" – tai žibintas, kuriuo priešais transporto priemonę dideliu atstumu apšviečiamas kelias.1.5.8. Priekinis artimosios šviesos žibintas"Priekinis artimosios šviesos žibintas" – tai žibintas, kuriuo priešais transporto priemonę kelias apšviečiamas taip, kad nebūtų akinami priešais važiuojančių transporto priemonių vairuotojai ir kiti kelių eismo dalyviai ir kad jiems nebūtų sudaryta nepatogumų.1.5.9. Priekinis rūko žibintas"Priekinis rūko žibintas" – tai žibintas, taikomas kelio apšvietimui pagerinti transporto priemonei važiuojant rūke, sningant, per liūtį su audra arba dulkių kamuolius.1.5.10. Atbulinės eigos žibintas"Atbulinės eigos žibintas" – tai žibintas, taikomas keliui, esančiam už galinės transporto priemonės dalies, apšviesti ir kitiems kelių eismo dalyviams įspėti, kad transporto priemonė važiuoja atbuline eiga ar ketina pradėti važiuoti atbuline eiga.1.5.11. Posūkio rodiklio žibintas"Posūkio rodiklio žibintas" – tai žibintas, taikomas kitiems kelių eismo dalyviams parodyti, kad vairuotojas vairuojamos transporto priemonės važiavimo kryptį ketina pakeisti į dešinę arba kairę pusę.1.5.12. Įspėjamasis pavojaus signalas"Įspėjamasis pavojaus signalas" – tai kartu įjungti visi transporto priemonės posūkio rodiklio žibintai, kuriais atkreipiamas dėmesys į tai, kad kitiems kelių eismo dalyviams transporto priemonė laikinai kelia ypatingą pavojų.1.5.13. Stop žibintas"Stop žibintas" – tai žibintas, taikomas už galinės transporto priemonės dalies esantiems kitiems kelių eismo dalyviams parodyti, kad pastarosios vairuotojas yra nuspaudęs darbinį stabdį.1.5.14. Galinio valstybinio numerio ženklo žibintas"Galinio valstybinio numerio ženklo žibintas" – tai įtaisas, taikomas vietai, kuri skirta galiniam valstybinio numerio ženklui, apšviesti; jis gali būti sudarytas iš skirtingų optinių elementų.1.5.15. Priekinis (šoninis) gabarito žibintas"Priekinis (šoninis) gabarito žibintas" – tai žibintas, taikomas transporto priemonės buvimo vietai ir tos priemonės pločiui nurodyti, kai į ją žiūrima iš priekio.1.5.16. Galinis (šoninis) gabarito žibintas"Galinis (šoninis) gabarito žibintas" – tai žibintas, taikomas transporto priemonės buvimo vietai ir tos priemonės pločiui nurodyti, kai į ją žiūrima iš galo.1.5.17. Galinis rūko žibintas"Galinis rūko žibintas" – tai žibintas, taikomas tam, kad tirštame rūke transporto priemonė iš galo būtų geriau matoma.1.5.18. Stovėjimo žibintas"Stovėjimo žibintas" – tai žibintas, taikomas tam, kad būtų atkreiptas dėmesys į transporto priemonę, stovinčią gyvenamojoje zonoje. Tokiomis aplinkybėmis tas žibintas atstoja priekinius ir galinius (šoninius) gabaritinius žibintus.1.5.19. Transporto priemonės skersinio kontūro gabarito žibintas"Transporto priemonės skersinio kontūro gabarito žibintas" – tai prie labiausiai išsikišusio išorinės transporto priemonės dalies ir kiek galima arčiau transporto priemonės viršaus pritvirtinti žibintai, skirti aiškiai nurodyti gabaritinį transporto priemonės plotį. Tas žibintas taikomas tam tikrose transporto priemonėse bei priekabose ir juo papildomi priekiniai ir galiniai (šoniniai) gabarito žibintai, kad būtų atkreiptas dėmesys į transporto priemonės arba priekabos gabaritus.1.5.20. Atšvaitas"Atšvaitas" – tai transporto priemonės buvimo vietai nurodyti taikomas įtaisas, atspindintis šviesą, kurią spinduliuoja šviesos šaltinis, esantis ne transporto priemonėje, kai stebėtojas yra netoli šviesą spinduliuojančio šaltinio.Šioje direktyvoje tokie įtaisai atšvaitais nelaikomi:- šviesą atspindintys valstybinio numerio ženklai;- šviesą atspindintys ženklai, išvardyti Europos sutartyje dėl pavojingų krovinių tarptautinių vežimų keliais (ADR);- kiti numerio ir šviesą atspindintys ženklai, kurie turi būti taikomi tam, kad būtų laikomasi valstybės narės naudojimo specifikacijų reikalavimų, kuriuos ji yra nustačiusi tam tikrų kategorijų transporto priemonėms ir eksploatavimo metodams.1.6. Šviečiamasis žibinto paviršius1.6.1. "Šviečiamasis apšvietimo įtaiso paviršius" (1.5.7–1.5.10 punktai) – tai visos reflektoriaus apertūros statmenoji projekcija į skersinę plokštumą. Jeigu žibinto stiklas (arba stiklai) uždengia tik dalį visos reflektoriaus apertūros, tada atsižvelgiama tik į tos dalies projekciją. Jei tai yra artimosios šviesos žibintas, šviečiamasis paviršius atkarpos krašte apribojamas matomąja atkarpos linijos projekcija į sklaidytuvą. Jeigu reflektorių ir stiklą galima reguliuoti, abu jie turėtų būti nustatyti vidurinėje padėtyje.1.6.2. Šviečiamasis signalinio žibinto, išskyrus atšvaitą, paviršius"Šviečiamasis signalinio žibinto, išskyrus atšvaitą, paviršius" (1.5.11–1.5.19 punktai) – tai statmenoji žibinto projekcija į plokštumą, statmeną to žibinto atskaitos ašiai ir liečiančią išorinį žibinto šviečiamąjį paviršių, kai tą projekciją apriboja pirmiau minėtoje plokštumoje esančių ekranų, per kiekvieną iš kurių atskaitos ašies kryptimi prasiskverbia tik 98 % bendro šviesos stiprio, kraštai. Šviečiamojo paviršiaus apatinei, viršutinei ir šoninėms riboms nustatyti taikomi ekranai, turintys tik horizontalius ir vertikalius kraštus.1.6.3. Šviečiamasis atšvaito paviršius"Šviečiamasis atšvaito paviršius" (1.5.20 punktas) – tai šviečiamasis atšvaito paviršius atskaitos ašiai statmenoje plokštumoje, apribotas atšvaito plokštumos, į kurią projektuojama šviesa, kraštus liečiančiomis ir tai ašiai lygiagrečiomis plokštumomis. Šviečiamojo paviršiaus apatinei, viršutinei ir šoninėms riboms nustatyti taikomos tik vertikalios ir horizontalios plokštumos.1.6.4. Išorinis šviesą spinduliuojantis paviršius"Išorinis šviesą spinduliuojantis paviršius", atsižvelgiant į nustatytą stebėjimo kryptį - tai statmenoji šviesą spinduliuojančio paviršiaus projekcija į plokštumą, kuri yra statmena stebėjimo krypčiai (žr. 2 priedėlio brėžinį).1.7. Atskaitos ašis"Atskaitos ašis" – tai šviesos signalo sklidimo kryptį nusakanti ašis, kurią nustato gamintojas, kad ją būtų galima taikyti kaip atskaitos kryptį (H = 0°, V = 0°) fotometriniams matavimams atlikti ir žibintui prie transporto priemonės pritvirtinti.1.8. Atskaitos centras"Atskaitos centras" – tai žibinto gamintojo nurodytas atskaitos ašies susikirtimas su išoriniu šviesą spinduliuojančiu paviršiumi.1.9. Geometrinio apžvelgiamumo kampai"Geometrinio apžvelgiamumo kampai" – tai kampai, apibūdinantys mažiausią erdvinio kampo lauką, kuriame turi būti matomas išorinis šviesą spinduliuojantis žibinto paviršius. Tas erdvinio kampo laukas apibūdinamas rutulio nuopjovomis, iš kurių vidurinė sutampa su žibinto atskaitos centru, o ekvatorius lygiagretus žemei. Tie rutulio segmentai apibrėžiami atsižvelgiant į atskaitos ašį. Horizontalieji kampai β atitinka ilgumą, o kryžminiai kampai α – platumą. Vidinėje geometrinio apžvelgiamumo kampų dalyje turi nebūti jokių kliūčių, trukdančių sklisti šviesai, kurią spinduliuoja bet kokia žibinto išorinio šviesą spinduliuojančio paviršiaus dalis. Tas reikalavimas netaikomas jokiai kliūčiai, esančiai žibinto patvirtinimo metu, jeigu tą patvirtinimą prašoma suteikti.1.10. Tolimiausias išorinis kraštas"Tolimiausias išorinis kraštas" kiekviename transporto priemonės šone – tai vidurinei išilginei transporto priemonės plokštumai lygiagreti plokštuma, sutampanti su tolimiausiu išoriniu transporto priemonės kraštu, neatsižvelgiant į:1.10.1 padangų iškyšą prie jų sąlyčio su žeme taško ir įtaisą padangų slėgio matuokliui prijungti;1.10.2. jokius nuo slydimo apsaugančius įtaisus, kuriuos galima pritvirtinti prie ratų;1.10.3 galinio vaizdo veidrodžius;1.10.4. šoninius posūkio rodiklio, transporto priemonės skersinio kontūro gabarito, priekinius ir galinius (šoninius) gabarito ir stovėjimo žibintus;1.10.5. plombas, kurias pritvirtina muitinės pareigūnai ir tų plombų užfiksavimo ir apsaugos įtaisus.1.11. Gabaritinis plotis"Gabaritinis plotis" – tai atstumas tarp dviejų 1.10 punkte apibrėžtų vertikalių plokštumų.1.12. Vientisasis žibintas"Vientisasis žibintas" – tai bet koks dviejų arba daugiau vienodų arba skirtingų žibintų derinys, spinduliuojantis tokios pačios spalvos šviesą, jeigu tas žibintas sudarytas iš įtaisų, kurių jungtinių šviesą spinduliuojančių paviršių projekcija į nustatytą skersinę plokštumą apima 60 % arba daugiau mažiausio stačiakampio, apribojančio tų šviesą spinduliuojančių paviršių projekcijas, ploto, kai tas žibintų derinys, jeigu prašoma suteikti patvirtinimą, patvirtinamas kaip vienas žibintas. Tas galimas žibintų derinys netaikomas tolimosios, artimosios šviesos ir priekiniams rūko žibintams.1.13. Du žibintai arba lyginis tų žibintų skaičius"Du žibintai" arba "lyginis žibintų skaičius" – tai vientisasis šviesą spinduliuojantis juostos formos ne trumpesnis kaip 800 mm paviršius, jeigu jis yra simetriškai išdėstytas atsižvelgiant į vidurinę išilginę transporto priemonės plokštumą ir jeigu jis nuo abiejų tolimiausių transporto priemonės kraštų tęsiasi ne trumpiau kaip 400 mm. Tokio paviršiaus apšvietimą užtikrina ne mažiau kaip 2 šviesos šaltiniai, kurie įrengiami kuo arčiau to paviršiaus galų. Šviesą spinduliuojantis paviršius gali būti sudarytas iš tam tikro skaičiaus gretimų sudedamųjų dalių, jeigu kelių atskirų šviesą spinduliuojančių paviršių projekcijos į pirmiau minėtą skersinę plokštumą užima ne mažiau kaip 60 % stačiakampio, apribojančio tų šviesą spinduliuojančių paviršių projekcijas, ploto.1.14. Atstumas tarp dviejų žibintų"Atstumas tarp dviejų žibintų, atsuktų į tą pačią pusę" – tai atstumas tarp statmenųjų projekcijų, esančių pagal 1.6 punkte nurodytą atvejį apibrėžtų dviejų šviečiamųjų paviršių kontūro atskaitos ašiai statmenoje plokštumoje.1.15. Papildomas žibintas"Papildomas žibintas" – tai žibintas, kurį gamintojas gali įrengti savo nuožiūra.1.16. Veikimo kontrolės įtaisas"Veikimo kontrolės įtaisas" – tai šviesos arba garsinis įtaisas, signalizuojantis, ar įjungtas įrenginys veikia pagal nustatytus reikalavimus, ar jo veikimas tų reikalavimų neatitinka.1.17. Kontrolinė grandinės lemputė"Kontrolinė grandinės lemputė" – tai lemputės šviesa, kuri signalizuoja, kad įtaisas yra įjungtas, tačiau ji nesignalizuoja, ar įtaisas veikia pagal nustatytus reikalavimus, ar jo veikimas tų reikalavimų neatitinka.2. PARAIŠKA SUTEIKTI EEB TIPO PATVIRTINIMĄ2.1. Paraišką, kad transporto priemonės tipui, atsižvelgiant į jos apšvietimo ir apšvietimo-signalizavimo įtaisų įrengimą, būtų suteiktas EEB patvirtinimas, įteikia transporto priemonės gamintojas arba įgaliotasis jo atstovas.2.2. Su paraiška įteikiama po tris toliau nurodytų dokumentų kopijas ir pateikiama tokia informacija:2.2.1. transporto priemonės tipo aprašymas pagal 1.1 skirsnyje išvardytus punktus, kartu nurodant apribojimus, nustatytus dėl jos pakrovimo, ypač didžiausios leistinos masės, kurią galima krauti į bagažinę;2.2.2. įtaisų, kuriuos gamintojas priskiria apšvietimo ir apšvietimo-signalizavimo įrenginiui, sąrašas. Tame sąraše galima nurodyti kelis įtaiso, kuriuo atliekama kiekviena operacija, tipus. Kiekvienas įtaiso tipas turi būti tinkamai identifikuotas (pavyzdžiui, nurodomas sudedamosios dalies tipo patvirtinimo ženklas, gamintojo pavadinimas ir t. t.). Atsižvelgiant į kiekvieną operaciją, sąraše taip pat galima nurodyti tokią papildomą informaciją: "arba lygiaverčiai įtaisai";2.2.3. viso apšvietimo ir apšvietimo-signalizavimo įtaiso išdėstymo brėžinys, kuriame nurodyta skirtingų žibintų išdėstymo transporto priemonėje vieta;2.2.4. kiekvieno atskiro žibinto išdėstymo brėžinys (-iai), kuriame (-iuose) nurodyti 1.6 punkte apibrėžti šviečiamieji paviršiai.2.3. Techninei institucijai, atliekančiai patvirtinimo bandymus, turi būti pristatyta parengta eksploatuoti transporto priemonė, turinti 2.2.2 punkte nurodytą apšvietimo ir apšvietimo signalizavimo įrangą ir atitinkanti patvirtintinam transporto priemonės tipui taikomus reikalavimus.2.4. Prie tipo patvirtinimo dokumento pridedamas II priede numatytas dokumentas.3. BENDROSIOS SPECIFIKACIJOS3.1. Apšvietimo ir apšvietimo-signalizavimo įtaisai turi būti įrengti taip, kad normaliomis eksploatavimo sąlygomis ir nepaisant jokios vibracijos, kuri gali tuos įtaisus veikti, jie išlaikytų šiame priede nustatytas technines charakteristikas ir leistų, kad transporto priemonė atitiktų šio priedo reikalavimus. Ypač užtikrinama, kad žibintų sureguliavimas netyčia nebūtų iškreiptas.3.2. 1.5.7, 1.5.8 ir 1.5.9 punktuose aprašyti šviečiamieji žibintai turi būti įrengti taip, kad juos būtų galima lengvai nustatyti pagal reikalavimus.3.3. Visų apšvietimo-signalizavimo įtaisų, įskaitant įrengiamus šoninėse plokštėse, žibintų, kai jie įrengiami transporto priemonėje, atskaitos ašis turi būti lygiagreti transporto priemonės slėgio į kelią plokštumai; be to, ta ašis turi būti statmena vidurinei išilginei transporto priemonės ašiai, jeigu įrengiami šoniniai atšvaitai, ir lygiagreti tai plokštumai, jeigu įrengiami visi kiti signalizavimo įtaisai. Kiekviena kryptimi leidžiama taikyti leistinąjį ± 3° nuokrypį. Be to, turi būti laikomasi visų konkrečių nurodymų, kuriuos gamintojas yra nustatęs įrengiant įtaisus.3.4. Jeigu konkretūs reikalavimai nenustatyti, žibintų įrengimo aukštis ir jų sureguliavimas tikrinamas eksploatuoti parengtą transporto priemonę pastačius lygioje, horizontalioje vietoje.3.5. Jeigu konkretūs reikalavimai nenustatyti, poriniai žibintai:3.5.1. transporto priemonėje, atsižvelgiant į vidurinę išilginę jos plokštumą, įrengiami simetriškai;3.5.2. vienas kito atžvilgiu, atsižvelgiant į vidurinę išilginę transporto priemonės plokštumą, yra įrengti simetriškai;3.5.3. atitinka tokias pačias kolorimetrines charakteristikas;3.5.4. jų fotometrinės charakteristikos iš esmės vienodos.3.6. Transporto priemonėse, kurių išorinis kontūras asimetriškas, pirmiau minėtų reikalavimų laikomasi kaip galima labiau.3.7. Skirtingoms operacijoms pritaikyti žibintai vieni nuo kitų gali būti įrengti nepriklausomai, kaip kombinuotieji arba viename įtaise tarpusavyje sujungti žibintai, jeigu kiekvienas toks žibintas atitinka jam taikomus reikalavimus.3.8. Didžiausias aukštis virš žemės matuojamas nuo aukščiausio taško, o minimalus aukštis – nuo žemiausio šviečiamojo paviršiaus taško.3.9. Jeigu nenustatyti konkretūs reikalavimai, mirksinčią šviesą gali spinduliuoti tik posūkio rodiklio ir įspėjamojo pavojaus signalo žibintai.3.10. Į transporto priemonę žiūrint iš priekio, joje negali būti matoma raudonos spalvos šviesa, o į tą priemonę žiūrint iš galo, balta šviesa šviesti gali tik atbulinės eigos žibintas.Tariama, kad šio reikalavimo yra laikomasi, jeigu:3.10.1. nustatant, ar raudona šviesa matoma, kai į transporto priemonę žiūrima iš priekio: stebėtojas, judantis skersinės plokštumos, kuri yra 25 m atstumu nuo priekinės transporto priemonės dalies, 1 zonoje (žr. 3 priedėlio 1 paveikslą), tiesiogiai neturi matyti raudonos šviesos;3.10.2. nustatant, ar balta šviesa matoma, kai į transporto priemonę žiūrima iš galo: stebėtojas, judantis skersinės plokštumos, kuri yra 25 m atstumu nuo galinės transporto priemonės dalies, 2 zonoje (žr. 3 priedėlio 2 paveikslą), neturi matyti baltos šviesos;3.10.3. 1 ir 2 zonos, kurias mato stebėtojas, kiekviena savo plokštumoje yra apribotos taip:3.10.3.1. nustatant tų zonų aukštį: 2 horizontaliomis plokštumomis, kurios yra atitinkamai 1 ir 2,2 m virš žemės;3.10.3.2. nustatant tų zonų plotį: 2 vertikaliomis plokštumomis, kurios atitinkamai priekio ir galo link sudaro 15° kampą ir kurios už transporto priemonės išorės, atsižvelgiant į vidurinę transporto priemonės plokštumą, kerta vertikalių plokštumų, lygiagrečių vidurinei išilginei transporto priemonės plokštumai ir ribojančių gabaritinį transporto priemonės plotį, lietimosi tašką (taškus).Jeigu yra keletas sąlyčio taškų, labiausiai į priekį nutolęs taškas sutampa su priekine, o labiausiai užnugaryje esantis – su galine plokštuma.3.11. Elektros grandinės turi būti sujungtos taip, kad priekinius ir galinius (šoninius) gabaritinius, transporto priemonės skersinio kontūro gabarito, jeigu jie įrengti, žibintus ir galinio valstybinio numerio ženklo žibintą būtų galima įjungti arba išjungti visus kartu.3.12. Elektros grandinės turi būti sujungtos taip, kad priekinių tolimosios ir artimosios šviesos bei priekinių ir galinių rūko žibintų nebūtų galima įjungti, jeigu taip pat nėra įjungti 3.11 punkte nurodyti žibintai. Tačiau tas reikalavimas netaikomas priekiniams tolimosios arba artimosios šviesos žibintams, jeigu įspėjamieji šviesos signalai, kurie gali būti perduoti tais žibintais– tai trumpi priekiniais tolimosios šviesos žibintais perduodami trūkčiojančios šviesos signalai arba tokie patys signalai, perduodami priekiniais artimosios šviesos žibintais arba jeigu pirmiau minėti įspėjamieji šviesos signalai – tai trumpais tarpais pakaitomis įjungiamų priekinių žibintų tolimosios ir artimosios šviesų signalai.3.13. Žibintai arba reflektoriai spinduliuoja tokios spalvos šviesą:—tolimoji priekinio žibinto šviesa: | balta arba pasirinkta geltona spalva, |—artimoji priekinio žibinto šviesa: | balta arba pasirinkta geltona spalva, |—priekinis rūko žibintas: | baltos arba geltonos, |—atbulinės eigos žibintas: | baltos, |—posūkio rodiklio žibintas: | gintaro spalvos, |—įspėjamojo pavojaus signalas: | gintaro spalvos, |—stop žibintas: | raudonos, |—galinio valstybinio numerio ženklo žibintas: | baltos, |—priekinis (šoninis) gabaritinis žibintas: | baltos; žibintas gali spinduliuoti pasirinktos geltonos spalvos šviesą, jeigu priekinis (šoninis) gabaritinis žibintas yra įrengtas pasirinktos geltonos spalvos šviesą spinduliuojančiame priekiniame žibinte, |—galinis (šoninis gabaritinis žibintas): | raudonos, |—galinis rūko žibintas: | raudonos, |—stovėjimo žibintas: | iš priekio – baltos, iš galo – raudonos, gintaro spalvos, jeigu tas žibintas įrengtas šoniniuose posūkio rodiklio žibintuose, |—transporto priemonės skersinio kontūro gabarito žibintas: | iš priekio – baltos, iš galo – raudonos, |—galinis atšvaitas, ne trikampis: | raudonos, |—galinis atšvaitas, trikampis: | raudonos, |—priekinis atšvaitas, ne trikampis: | tokios pačios spalvos kaip ir krintanti šviesa, |—šoninis atšvaitas, ne trikampis: | gintaro spalvos. |A: | 2 priekiniai posūkio rodiklio žibintai (1 kategorijos), |2 galiniai posūkio rodiklio žibintai (2 kategorijos), |2 šoniniai posūkio rodiklio žibintai (5 kategorija). |B: | 2 galiniai posūkio rodiklio žibintai (2 kategorijos). |4.5.4. Vieta4.5.4.1. Pagal gabaritinį plotį:Šviečiamojo paviršiaus taškas, labiausiai nutolęs nuo transporto priemonės vidurinės išilginės plokštumos, nuo tolimiausio išorinio transporto priemonės krašto turi nebūti didesniu kaip 400 mm atstumu.Atstumas tarp dviejų šviečiamųjų paviršių vidinių kraštų nėra mažesnis kaip 600 mm.Jeigu vertikalus atstumas tarp galinio posūkio rodiklio žibinto ir atitinkamo galinio (šoninio) gabarito žibinto nėra didesnis kaip 300 mm, atstumas tarp tolimiausio išorinio transporto priemonės krašto ir išorinio posūkio rodiklio žibinto krašto atstumo tarp tolimiausio išorinio transporto priemonės krašto ir atitinkamo išorinio galinio (šoninio) gabarito žibinto krašto turi neviršyti daugiau kaip 50 mm.Priekinių posūkio rodiklio žibintų šviečiamasis paviršius nuo šviečiamojo priekinių artimosios šviesos žibintų arba priekinių rūko žibintų, jeigu jie yra įrengti, paviršiaus turi nebūti arčiau kaip per 40 mm. Mažesnį atstumą leidžiama taikyti, jeigu posūkio rodiklio žibinto atskaitos ašyje šviesos spinduliavimo stipris yra bent 400 kandelų.4.5.4.2. Pagal gabaritinį aukštį:Virš žemės: | 5 kategorijos posūkio rodiklio žibinto aukštis virš žemės yra ne mažesnis kaip 500 mm; 1 ir 2 kategorijų posūkio rodiklio žibintų aukštis virš žemės yra ne mažesnis kaip 350 mm; visų kategorijų posūkio rodiklio žibintų aukštis virš žemės yra ne didesnis kaip 1500 mm. Jeigu transporto priemonės konstrukcija yra tokia, kad taikyti pirmiau minėtą didžiausią skaičių neįmanoma, didžiausias šviečiamojo paviršiaus taško aukštis virš žemės gali būti 2300 mm, jei tai yra 5 kategorijos posūkio rodiklio žibintai, ir 2100 mm, jei tai yra 1 ir 2 kategorijų posūkio rodiklio žibintai. |4.5.4.3. Pagal gabaritinį ilgį:Atstumas tarp šoninio posūkio rodiklio šviečiamojo paviršiaus atskaitos centro ("A" išdėstymo tvarka) ir skersinės plokštumos, sutampančios su priekine transporto priemonės gabarito riba, nėra didesnis kaip 1800 mm. Jeigu transporto priemonės konstrukcija yra tokia, kad taikyti mažiausius apžvelgiamumo kampus nėra įmanoma, tą atstumą galima didinti iki 2500 mm, kai transporto priemonės žibintai išdėstyti pagal "A" išdėstymo tvarkos reikalavimus.4.5.5. Geometrinis apžvelgiamumasHorizontalusis kampas: | žr. 4 priedėlį. |Kryžminiai kampai: | 15° virš horizontalės ir 15° po horizontale. Kryžminį kampą po horizontale galima sumažinti iki 5°, jeigu tai yra šoniniai posūkio rodiklio žibintai, išdėstyti pagal "A" išdėstymo tvarką ir jeigu tie žibintai nėra aukščiau kaip 750 mm virš žemės. |4.5.6. SureguliavimasJeigu gamintojas yra nustatęs atskirus įrengimo reikalavimus, jų turi būti laikomasi.4.5.7. Posūkio rodiklio žibintą galima "sugrupuoti"su 1 žibintu arba su žibintų.4.5.8. Posūkio rodiklio žibinto negalima "sujungti į vieną visumą"su kitu žibintu.4.5.9. Posūkio rodiklio žibintą galima "sujungti"tik su stovėjimo žibintu.4.5.10. Elektriniai sujungimaiPosūkio rodiklio žibintai įjungiami atskirai nuo kitų žibintų. Visi vienoje transporto priemonės pusėje esantys posūkio rodiklio žibintai įjungiami vienu valdymo įtaisu ir tuo pačiu įtaisu išjungiami bei tie žibintai turi mirksėti su pertrūkiais.4.5.11. Veikimo kontrolės įtaisasTokį taisą privaloma įrengti visiems posūkio rodiklio žibintams, kurių vairuotojas tiesiogiai negali matyti. Veikimo kontrolės įtaisas gali būti optinis arba garsinis ar ir optinis, ir garsinis.Jeigu įrengiamas optinis veikimo kontrolės įtaisas, jis yra mirksinčios šviesos įtaisas, kuris, jeigu sutrinka posūkio rodiklio žibinto, išskyrus šoninius antrinius posūkio rodiklio žibintus, veikimas, užgęsta arba kuris neužgęsta, tačiau dega nemirksėdamas, ar mirksi visiškai kitokiu dažniu. Jeigu įrengiamas tik garsinis veikimo kontrolės įtaisas, jo duodamas garsinis signalas yra aiškiai girdimas ir to signalo dažnis labai pasikeičia, kai sutrinka kokio nors žibinto veikimas.Kai transporto priemonė turi įrangą, leidžiančią jai vilti priekabą, toje transporto priemonėje įrengiamas specialus priekabos posūkio rodiklio žibintams skirtas optinis veikimo kontrolės įtaisas, jeigu taikant signalinį vilkiko įtaisą negalima nustatyti, kad neveikia kuris nors suformuoto transporto priemonių junginio posūkio rodiklio žibintas.4.5.12. Kiti reikalavimaiŠviesa yra mirksinti ir ji mirksi 90 ± 30 kartų per minutę. Įjungus šviesos signalo valdymo įtaisą, šviesa įsižiebia ne vėliau kaip po 1 sekundės, o antrą kartą šviesa įsižiebia ne vėliau kaip po 1,5 sekundės.Jeigu motorinei transporto priemonei išduotas leidimas vilkti priekabą, posūkio rodiklio žibintų valdymo įtaisas taip pat įjungia ir priekabos posūkio rodiklio žibintus.Jeigu sugenda 1 posūkio rodiklio žibintas, išskyrus tą atvejį, jei tai yra trumpasis sujungimas, kiti posūkio rodiklio žibintai turi mirksėti, tačiau jų mirksėjimo dažnis nuo nustatytojo pagal reikalavimus gali skirtis.4.6. Įspėjamasis pavojaus signalas4.6.1. | Įrengimas Įspėjamąjį pavojaus signalą privaloma įrengti. | |4.6.2. | Skaičius | Kaip nustatyta atitinkamame punkte 4.5. |4.6.3. | Išdėstymas |4.6.4. | Vieta |4.6.4.1. | Pagal gabaritinį plotį |4.6.4.2. | Pagal gabaritinį aukštį |4.6.4.3. | Pagal gabaritinį ilgį |4.6.5. | Geometrinis apžvelgiamumas |4.6.6. | Sureguliavimas |4.6.7. | Įspėjamąjį pavojaus signalą galima "sugrupuoti/jo negalima sugrupuoti" |4.6.8. | Įspėjamąjį pavojaus signalą galima "sujungti į vieną visumą/į vieną visumą jo sujungti negalima" |4.6.9. | Įspėjamąjį pavojaus signalą galima "sujungti su/jo negalima sujungti su" |4.6.10. | Elektriniai sujungimai Šviesos signalas įjungiamas atskiru valdikliu, leidžiančiu, kad visi posūkio rodiklio žibintai veiktų vienu metu. |4.6.11. | Kontrolinė grandinės lemputė Jį įrengti yra privaloma. Mirksinti įspėjimo šviesa, kuri gali veikti kartu su signaliniu (-iais) įtaisu (-ais), nurodyta 4.5.11 punkte. |4.6.12. Kiti reikalavimaiŽr. 4.5.12 punkto reikalavimus. Jeigu motorinė transporto priemonė turi įrangą, kad ji galėtų vilkti priekabą, įspėjamojo pavojaus signalo valdymo įtaisu turi būti galima įjungti priekabos posūkio rodiklio žibintus. Įspėjamasis pavojaus signalas turi veikti net tada, kai variklio įjungimo ir išjungimo įtaisas yra tokioje padėtyje, kad variklio įjungti negalima.4.7. Stop žibintai4.7.1. ĮrengimasStop žibintus įrengti yra privaloma.4.7.2. SkaičiusDu.4.7.3. IšdėstymasKonkrečios specifikacijos nenurodytos.4.7.4. Vieta4.7.4.1. Pagal gabaritinį plotį:Stop žibintai vienas nuo kito įrengiami ne didesniu kaip 600 mm atstumu. Tą atstumą galima sumažinti iki 400 mm, jeigu gabaritinis transporto priemonės plotis yra mažesnis kaip 1300 mm.4.7.4.2. Pagal gabaritinį aukštį:Virš žemės: ne mažesnis kaip 350 mm, ne didesnis kaip 1500 mm arba ne didesnis kaip 2100 mm, jeigu kėbulo forma yra tokia, kad neįmanoma laikytis reikalavimo dėl 1500 mm.4.7.4.3. Pagal gabaritinį ilgį:Galinėje transporto priemonės dalyje.4.7.5. Geometrinis apžvelgiamumasHorizontalusis kampas: | 45° į išorę ir vidų. |Kryžminis kampas: | 15° virš horizontalės ir 15° žemiau horizontalės. Kryžminį kampą žemiau horizontalės galima sumažinti iki 5°, jei tai yra žibintai, įrengti ne didesniame kaip 750 mm aukštyje virš žemės. |4.7.6. SureguliavimasGalinės transporto priemonės dalies link.4.7.7. Stop žibintus galima "sugrupuoti"su 1 galiniu žibintu arba daugiau galinių žibintų.4.7.8. Stop žibintų negalima "sujungti į vieną visumą"su kitu žibintu.4.7.9. Stop žibintus galima "sujungti"su galiniu (šoniniu) gabarito žibintu arba stovėjimo žibintu.4.7.10. Elektriniai sujungimaiStop žibintai turi įsižiebti, kai paspaudžiamas darbinis stabdys.4.7.11. Veikimo kontrolės įtaisasJį įrengti nėra privaloma. Jeigu toks įtaisas įrengiamas, jo skleidžiama šviesa turėtų būti nemirksinti ir ta šviesa turėtų įsižiebti tada, jeigu sutriktų stop žibintų veikimas.4.7.12. Kiti reikalavimaiStop žibintų skleidžiamos šviesos stipris yra kur kas didesnis kaip galinių (šoninių) gabarito žibintų.4.8. Galinio valstybinio numerio ženklo žibintas4.8.1. | Įrengimas Galinio valstybinio numerio ženklo žibintą įrengti yra privaloma. |4.8.2. | Skaičius | Tokie, kad įtaisas galėtų apšviesti valstybinio numerio ženklui skirtą vietą. |4.8.3. | Išdėstymas |4.8.4. | Vieta |4.8.4.1. | Pagal gabaritinį plotį |4.8.4.2. | Pagal gabaritinį aukštį |4.8.4.3. | Pagal gabaritinį ilgį |4.8.5. | Geometrinis apžvelgiamumas |4.8.6. | Sureguliavimas |4.8.7. | Galinio valstybinio numerio ženklo žibintą galima "sugrupuoti" su 1 galiniu žibintu arba daugiau galinių žibintų. |4.8.8. | Galinio valstybinio numerio ženklo žibintą galima "sujungti į vieną visumą" su galiniais (šoniniais) gabarito žibintais. |4.8.9. | Galinio valstybinio numerio ženklo žibinto negalima "sujungti" su jokiu kitu žibintu. |4.8.10. | Elektriniai sujungimai Galinio valstybinio numerio ženklo žibintas įžiebiamas kartu su galiniais (šoniniais) gabarito žibintais. |4.8.11. | Kontrolinė grandinės lemputė Kontrolinės grandinės lemputės įrengti nėra privaloma. Jeigu tokia lemputė yra įrengta, jos funkciją turėtų atlikti signalinis įtaisas, kurį privaloma įrengti pagal priekiniams ir galiniams (šoniniams) gabarito žibintams taikomus reikalavimus. |4.9. Priekiniai (šoniniai) gabarito žibintai4.9.1. ĮrengimasPriekinius (šoninius) gabarito žibintus privaloma įrengti visose transporto priemonėse.Priekinius (šoninius) gabarito žibintus privaloma įrengti platesnėse kaip 1600 mm priekabose.Priekinių (šoninių) gabarito žibintų neprivaloma įrengti priekabose, jeigu jų plotis ne didesnis kaip 1600 mm.4.9.2. SkaičiusDu.4.9.3. IšdėstymasKonkrečios specifikacijos nenurodomos.4.9.4. Vieta4.9.4.1. Pagal gabaritinį plotį:Šviečiamojo paviršiaus taškas, labiausiai nutolęs nuo transporto priemonės vidurinės išilginės plokštumos, nuo tolimiausio išorinio transporto priemonės krašto turi nebūti didesniu kaip 400 mm atstumu.Jei tai yra priekaba, šviečiamojo paviršiaus taškas, labiausiai nutolęs nuo transporto priemonės vidurinės išilginės plokštumos, turi nebūti didesniu kaip 150 mm atstumu nuo tolimiausio išorinio transporto priemonės krašto.Atstumas tarp atitinkamų vidinių dviejų šviečiamųjų paviršių kraštų turi nebūti mažesnis kaip 600 mm.4.9.4.2. Pagal gabaritinį aukštį:Virš žemės: ne mažesnis kaip 350 mm, ne didesnis kaip 1500 mm arba ne didesnis kaip 2100 mm, jeigu kėbulo forma yra tokia, kad neįmanoma laikytis reikalavimo dėl 1500 mm.4.9.4.3. Pagal gabaritinį ilgį:Priekinėje transporto priemonės dalyje.4.9.5. Geometrinis apžvelgiamumasHorizontalusis dviejų priekinių (šoninių) gabarito žibintų kampas:45° į vidų ir 80° į išorę,arba 80° į vidų ir 45° į išorę.Kryžminis kampas:15° virš horizontalės ir 15° žemiau horizontalės. Kryžminį kampą žemiau horizontalės galima sumažinti iki 5°, jei tai yra žibintai, įrengti ne didesniame kaip 750 mm aukštyje virš žemės.4.9.6. SureguliavimasPriekinės transporto priemonės dalies link.4.9.7. Priekinius (šoninius) gabarito žibintus galima "sugrupuoti"su kiekvienu kitu priekiniu žibintu.4.9.8. Priekinių (šoninių) gabarito žibintų negalima "sujungti į vieną visumą"su jokiais kitais žibintais.4.9.9. Priekinius (šoninius) gabarito žibintus galima "sujungti"su kiekvienu kitu priekiniu žibintu.4.9.10. Elektriniai sujungimaiAtskirosios specifikacijos nenurodytos.4.9.11. Signalinė lemputėSignalinį įtaisą įrengti yra privaloma. Tas signalinis įtaisas skleidžia nemirksinčią šviesą ir jį įrengti nereikalaujama, jeigu prietaisų skydo apšvietimą galima įjungti kartu su priekiniais (šoniniais) gabarito žibintais.4.10. Galiniai (šoniniai) gabarito žibintai4.10.1. ĮrengimasGalinius (šoninius) gabarito žibintus įrengti yra privaloma.4.10.2. SkaičiusDu.4.10.3. IšdėstymasKonkrečios specifikacijos nenurodomos.4.10.4. Vieta4.10.4.1. Pagal gabaritinį plotį:Šviečiamojo paviršiaus taškas, labiausiai nutolęs nuo transporto priemonės vidurinės išilginės plokštumos, nuo tolimiausio išorinio transporto priemonės krašto turi nebūti didesniu kaip 400 mm atstumu.Atstumas tarp vidinių dviejų šviečiamųjų paviršių kraštų turi nebūti mažesnis kaip 600 mm. Tą atstumą galima sumažinti iki 400 mm, jeigu gabaritinis transporto priemonės plotis yra mažesnis kaip 1300 mm.4.10.4.2. Pagal gabaritinį aukštį:Virš žemės: ne mažesnis kaip 350 mm, ne didesnis kaip 1500 mm arba ne didesnis kaip 2100 mm, jeigu kėbulo forma yra tokia, kad neįmanoma laikytis reikalavimo dėl 1500 mm.4.10.4.3. Pagal gabaritinį ilgį:Galinėje transporto priemonės dalyje.4.10.5. Geometrinis apžvelgiamumasHorizontalusis dviejų galinių (šoninių) gabarito žibintų kampas:45° į vidų ir 80° į išorę,arba 80° į vidų ir 45° į išorę.Kryžminis kampas:15° virš horizontalės ir 15° žemiau horizontalės. Kryžminį kampą žemiau horizontalės galima sumažinti iki 5°, jei tai yra žibintai, įrengti ne didesniame kaip 750 mm aukštyje virš žemės.4.10.6. SureguliavimasGalinės transporto priemonės dalies link.4.10.7. Galinius (šoninius) gabarito žibintus galima "sugrupuoti"su kiekvienu kitu galiniu žibintu.4.10.8. Galinius (šoninius) gabarito žibintus galima "sujungti į vieną visumą"su galinio valstybinio numerio ženklo žibintu.4.10.9. Galinius (šoninius) gabarito žibintus galima "sujungti"su stop žibintu arba galiniu rūko arba stovėjimo žibintu.4.10.10. Elektriniai sujungimaiAtskirosios specifikacijos nenurodytos.4.10.11. Kontrolinė grandinės lemputėKontrolinę grandinės lemputę įrengti yra privaloma.Ta kontrolinė grandinės lemputė turi būti sujungta į vieną visumą su priekiniais (šoniniais) gabarito žibintais.4.11. Galinis rūko žibintas4.11.1. ĮrengimasGalinį rūko žibintą įrengti yra privaloma.4.11.2. SkaičiusVienas, antrojo galinio rūko žibinto įrengti nėra privaloma.4.11.3. IšdėstymasKonkrečios specifikacijos nenurodomos.4.11.4. Vieta4.11.4.1. Pagal gabaritinį plotį:Jeigu įrengiamas tik 1 galinis rūko žibintas, atsižvelgiant į registravimo šalyje nustatytą važiuojamosios dalies juostą, kuria vyksta transporto priemonių eismas, tas žibintas turi būti priešingoje vidurinės išilginės transporto priemonės plokštumos pusėje.Visais atvejais atstumas tarp galinio rūko žibinto ir stop žibinto turi būti didesnis kaip 100 mm.4.11.4.2. Pagal gabaritinį aukštį:250–1000 mm virš žemės.4.11.4.3. Pagal gabaritinį ilgį:Galinėje transporto priemonės dalyje.4.11.5. Geometrinis apžvelgiamumasHorizontalusis kampas: | 25° į vidų ir išorę. |Kryžminis kampas: | 5° virš horizontalės ir 5° žemiau horizontalės. |4.11.6. SureguliavimasGalinės transporto priemonės dalies link.4.11.7. Galinį rūko žibintą galima "sugrupuoti"su visais kitais galiniais žibintais.4.11.8. Galinio rūko žibinto negalima "sujungti į vieną visumą"su kitais žibintais.4.11.9. Galinį rūko žibintą galima "sujungti"su galiniu (šoniniu) gabarito arba stovėjimo žibintu.4.11.10. Elektriniai sujungimaiJie turi būti tokie, kad galinį rūko žibintą būtų galima įjungti tik kartu su priekiniais artimosios šviesos ir priekiniais rūko žibintais.Jeigu yra įrengti priekiniai rūko žibintai, galinį rūko žibintą turi būti įmanoma išjungti atskirai nuo priekinių rūko žibintų.4.11.11. Kontrolinė grandinės lemputėKontrolinę grandinės lemputę įrengti yra privaloma. Ta kontrolinė grandinės lemputė yra atskira, šviečianti nustatyto ryškumo šviesa.4.12. Stovėjimo žibintas4.12.1 Įrengimasjei tai yra ne ilgesnės kaip 6 m ir ne platesnės kaip 2 m motorinės transporto priemonės: stovėjimo žibintą įrengti nėra privaloma;jei tai yra visos kitos transporto priemonės: stovėjimo žibintą įrengti draudžiama.4.12.2. SkaičiusAtsižvelgiant į kitų žibintų išdėstymą.4.12.3. Išdėstymas- 2 priekiniai ar 2 galiniai žibintai,- arba po 1 žibintą kiekvienoje pusėje.4.12.4. Vieta4.12.4.1. Pagal gabaritinį plotį:Šviečiamojo paviršiaus taškas, labiausiai nutolęs nuo transporto priemonės vidurinės išilginės plokštumos, nuo tolimiausio išorinio transporto priemonės krašto turi nebūti didesniu kaip 400 mm atstumu. Be to, jei yra įrengti 2 žibintai, jie turi būti įrengti transporto priemonės šonuose.4.12.4.2. Pagal gabaritinį aukštį:Virš žemės: | ne mažesnis kaip 350 mm; ne didesnis kaip 1500 mm arba 2100 mm, jeigu kėbulo forma yra tokia, kad neįmanoma laikytis reikalavimo dėl 1500 mm. |4.12.4.3. Pagal gabaritinį ilgį:Konkrečios specifikacijos nenurodomos.4.12.5. Geometrinis apžvelgiamumasHorizontalusis kampas: | 45° į išorę, priekinės ir galinės transporto priemonės dalies link. |Kryžminis kampas: | 15° virš horizontalės ir 15° žemiau horizontalės. Kryžminį kampą žemiau horizontalės galima sumažinti iki 5°, jei tai yra žibintai, įrengti ne didesniame kaip 750 mm aukštyje virš žemės. |4.12.6. SureguliavimasStovėjimo žibintai sureguliuojami taip, kad jie atitiktų tiksliai nustatytas sąlygas, taikomas apžvelgiamumui priekinės ir galinės transporto dalies link.4.12.7. Stovėjimo žibintą galima "sugrupuoti"su kiekvienu kitu žibintu.4.12.8. Stovėjimo žibinto negalima "sujungti į vieną visumą"su kitais žibintais.4.12.9. Stovėjimo žibintą galima "sujungti"—priekinėje transporto priemonės dalyje: | su priekiniu (šoniniu) gabarito, priekiniu artimosios šviesos, priekiniu tolimosios šviesos ir rūko žibintu; |—galinėje transporto priemonės dalyje: | su galiniu (šoniniu) gabarito, stop ir rūko žibintu; |—su 5 kategorijos posūkio rodiklio žibintu. |4.12.10. Elektriniai sujungimaiElektriniai sujungimai turi būti tokie, kad stovėjimo žibintą (-us), įrengtą (-us) transporto priemonės šone, būtų galima įjungti nepriklausomai nuo bet kokių kitų žibintų.4.12.11. Signalinė lemputėSignalinio įtaiso įrengti nėra privaloma. Jeigu įrengiamas signalinis stovėjimo žibinto įtaisas, turi būti neįmanoma to įtaiso sumaišyti su priekinių ir galinių (šoninių) gabarito žibintų signaliniu įtaisu.4.12.12. Kiti reikalavimaiStovėjimo žibinto funkciją taip pat gali atlikti kartu įjungti priekiniai ir galiniai (šoniniai) gabarito žibintai, įrengti toje pačioje transporto priemonės pusėje.4.13. Transporto priemonės skersinio kontūro gabarito žibintas4.13.1 ĮrengimasTransporto priemonės skersinio kontūro gabarito žibintą yra privaloma įrengti transporto priemonėse, jeigu jos yra platesnės kaip 2,10 m.4.13.2. Skaičius2 transporto priemonės skersinio kontūro gabarito žibintai įrengiami priekinėje transporto priemonės dalyje ir 2 tokie patys žibintai – galinėje jos dalyje.4.13.3. | Išdėstymas Konkrečios specifikacijos nenurodomos. |4.13.4. | Vieta |4.13.4.1. | Pagal gabaritinį plotį: Transporto priemonės skersinio kontūro gabarito žibintas įrengiamas kuo arčiau prie tolimiausio išorinio transporto priemonės krašto. |4.13.4.2. | Pagal gabaritinį aukštį: Transporto priemonės skersinio kontūro gabarito žibintas įrengiamas didžiausiame aukštyje, kurį galima pasirinkti atsižvelgiant į reikalavimus dėl pločio ir žibintų simetrijos. |4.13.4.3. | Pagal gabaritinį ilgį: Konkrečios specifikacijos nenurodomos. |Horizontalusis kampas: | 80° į išorę. |Kryžminis kampas: | 5° virš horizontalės ir 20° žemiau horizontalės. ||4.13.6. | Sureguliavimas Transporto priemonės skersinio kontūro gabarito žibintai sureguliuojami taip, kad jie atitiktų apžvelgiamumui iš galo ir priekio taikomus reikalavimus. |4.13.7. | Transporto priemonės skersinio kontūro gabarito žibinto negalima "sugrupuoti" | su kitais žibintais |4.13.8. | Transporto priemonės kontūro gabarito žibinto negalima "sujungti į vieną visumą" |4.13.9. | Transporto priemonės skersinio kontūro gabarito negalima "sujungti" |4.13.10. | Elektriniai sujungimai Atskirosios specifikacijos nenurodytos. |4.13.11. | Signalinė lemputė Signalinės lemputės įrengti nėra privaloma. |4.13.12. | Kiti reikalavimai Jeigu laikomasi visų kitų sąlygų, žibintą, matomą iš priekio, ir žibintą, matomą iš galo, toje pačioje transporto priemonės pusėje galima sujungti į vieną įtaisą. Transporto priemonės skersinio kontūro gabarito žibinto vieta, atsižvelgiant į atitinkamą gabarito (šoninio) žibintą, yra tokia, kad atstumas tarp arčiausiai 2 atitinkamų žibintų šviečiamųjų paviršių esančių taškų projekcijų į skersinę vertikalią plokštumą būtų ne mažesnis kaip 200 mm. |4.14. Galinis ne trikampio formos atšvaitas4.14.1. ĮrengimasGalinį ne trikampio formos atšvaitą motorinėse transporto priemonėse įrengti yra privaloma.Galinį ne trikampio formos atšvaitą priekabose įrengti draudžiama.4.14.2. SkaičiusDu.4.14.3. IšdėstymasKonkrečios specifikacijos nenurodomos.4.14.4. Vieta4.14.4.1. Pagal gabaritinį plotį:Šviečiamojo paviršiaus taškas, labiausiai nutolęs nuo transporto priemonės vidurinės išilginės plokštumos, nuo tolimiausio išorinio transporto priemonės krašto turi nebūti didesniu kaip 400 mm atstumu.Atstumas tarp vidinių atšvaito kraštų nėra mažesnis kaip 600 mm. Tą atstumą galima sumažinti iki 400 mm, jeigu gabaritinis transporto priemonės plotis yra mažesnis kaip 1300 mm.4.14.4.2. Pagal gabaritinį aukštį:Virš žemės: ne mažesnis kaip 350 mm, ne didesnis kaip 900 mm.4.14.4.3. Pagal gabaritinį ilgį:Konkrečios specifikacijos nenurodytos.4.14.5. Geometrinis apžvelgiamumasHorizontalusis kampas: | 30° į vidų ir 30° į išorę, |Kryžminis kampas: | 15° virš horizontalės ir 15° žemiau horizontalės. Kryžminį kampą žemiau horizontalės galima sumažinti iki 5°, jei tai yra atšvaitas, įrengtas ne didesniame kaip 750 mm aukštyje virš žemės. |4.14.6. SureguliavimasGalinės transporto priemonės dalies link.4.14.7. Galinį ne trikampio formos atšvaitą galima "sugrupuoti"su kiekvienu kitu žibintu.4.14.8. Kiti reikalavimaiTam tikra atšvaito šviečiamojo paviršiaus dalis gali būti bendra su kokio nors kito galinio žibinto šviečiamuoju paviršiumi.4.15. Galinis trikampio formos atšvaitas4.15.1. ĮrengimasGalinį trikampio formos atšvaitą priekabose įrengti yra privaloma.Galinį ne trikampio formos atšvaitą motorinėse transporto priemonėse įrengti draudžiama.4.15.2. SkaičiusDu.4.15.3. IšdėstymasTrikampio viršūnė turi būti nukreipta į viršų.4.15.4. Vieta4.15.4.1. Pagal gabaritinį plotį:Šviečiamojo paviršiaus taškas, labiausiai nutolęs nuo transporto priemonės vidurinės išilginės plokštumos, nuo tolimiausio išorinio transporto priemonės krašto turi nebūti didesniu kaip 400 mm atstumu.Atstumas tarp vidinių atšvaito kraštų nėra mažesnis kaip 600 mm. Tą atstumą galima sumažinti iki 400 mm, jeigu gabaritinis transporto priemonės plotis yra mažesnis kaip 1300 mm.4.15.4.2. Pagal gabaritinį aukštį:Virš žemės: ne mažesnis kaip 350 mm, ne didesnis kaip 900 mm.4.15.4.3. Pagal gabaritinį ilgį:Konkrečios specifikacijos nenurodytos.4.15.5. Geometrinis apžvelgiamumasHorizontalusis kampas: | 30° į vidų ir 30° į išorę, |Kryžminis kampas: | 15° virš horizontalės ir 15° žemiau horizontalės. Kryžminį kampą žemiau horizontalės galima sumažinti iki 5°, jei tai yra atšvaitas, įrengtas ne didesniame kaip 750 mm aukštyje virš žemės. |4.15.6. SureguliavimasGalinės transporto priemonės dalies link.4.15.7. Galinio trikampio formos atšvaito negalima "sugrupuoti"su jokiu kitu žibintu.4.15.8. Kiti reikalavimaiTrikampyje negalima įrengti jokio žibinto.4.16. Priekinis ne trikampio formos atšvaitas4.16.1. ĮrengimasPriekinį ne trikampio formos atšvaitą priekabose įrengti yra privaloma.4.16.2. SkaičiusDu.4.16.3. IšdėstymasKonkrečios specifikacijos nenurodomos.4.16.4. Vieta4.16.4.1. Pagal gabaritinį plotį:Šviečiamojo paviršiaus taškas, labiausiai nutolęs nuo transporto priemonės vidurinės išilginės plokštumos, nuo tolimiausio išorinio transporto priemonės krašto neturi būti didesniu kaip 400 mm atstumu.Jei tai yra priekaba, šviečiamojo paviršiaus taškas, labiausiai nutolęs nuo transporto priemonės vidurinės išilginės plokštumos, nuo tolimiausio išorinio transporto priemonės krašto neturi būti didesniu kaip 150 mm atstumu.Atstumas tarp vidinių atšvaito kraštų nėra mažesnis kaip 600 mm. Tą atstumą galima sumažinti iki 400 mm, jeigu gabaritinis transporto priemonės plotis yra mažesnis kaip 1300 mm.4.16.4.2. Pagal gabaritinį aukštį:Virš žemės: ne mažesnis kaip 350 mm, ne didesnis kaip 900 mm arba 1500 mm, jeigu transporto priemonės konstrukcija yra tokia, kad neįmanoma laikytis reikalavimo dėl 900 mm.4.16.4.3. Pagal gabaritinį ilgį:Konkrečios specifikacijos nenurodytos.4.16.5. Geometrinis apžvelgiamumasHorizontalusis kampas: | 30° į vidų ir 30° į išorę, |Kryžminis kampas: | 15° virš horizontalės ir 15° žemiau horizontalės. Kryžminį kampą žemiau horizontalės galima sumažinti iki 5°, jei tai yra atšvaitas, įrengtas ne didesniame kaip 750 mm aukštyje virš žemės. |4.16.6. SureguliavimasPriekinės transporto priemonės dalies link.4.16.7. Priekinis ne trikampio formos atšvaitą galima "sugrupuoti"su priekiniu (šoniniu) gabarito žibintu.4.16.8. Kiti reikalavimaiTam tikra atšvaito šviečiamojo paviršiaus dalis gali būti bendra su priekinio (šoninio) gabarito žibinto šviečiamuoju paviršiumi.4.17. Šoninis ne trikampio formos atšvaitas4.17.1. ĮrengimasŠoninį ne trikampio formos atšvaitą privaloma įrengti:- visose motorinėse transporto priemonėse, kurios ilgesnės kaip 6 m, išskyrus M1 kategorijos transporto priemones,- visose priekabose.Šoninį ne trikampio formos atšvaitą nėra privaloma įrengti:- M1 kategorijos motorinėse transporto priemonėse,- kitose, o ne M1 kategorijos, motorinėse transporto priemonėse, kurios nėra ilgesnės kaip 6 m.4.17.2. Mažiausias šoninį ne trikampio formos atšvaitų skaičius vienoje transporto priemonės pusėjeVienoje transporto priemonės pusėje šoninių ne trikampio formos atšvaitų įrengiama tiek, kad būtų laikomasi apšvietimo ir apšvietimo-signalizavimo įtaisų išilginio išdėstymo taisyklių.4.17.3. IšdėstymasKonkrečios specifikacijos nenurodomos.4.17.4. Vieta4.17.4.1. Pagal gabaritinį plotį:Konkrečios specifikacijos nenurodomos.4.17.4.2. Pagal gabaritinį aukštį:Virš žemės: ne mažesnis kaip 350 mm, ne didesnis kaip 900 mm. Jeigu transporto priemonės konstrukcija yra tokia, kad reikalavimo dėl maksimalaus aukščio laikytis neįmanoma, tą ribą galima padidinti iki 1500 mm.4.17.4.3. Pagal gabaritinį ilgį:Bent 1 atšvaitas turi būti įrengtas viduriniame transporto priemonės trečdalyje, pačiame priekyje esantis atšvaitas įrengiamas ne toliau kaip per 3 metrus nuo transporto priemonės priekio ir, jeigu tai yra priekabos, įskaitant priekabos vilkimo siją.Atstumas tarp dviejų gretimų atšvaitų negali būti didesnis kaip 3 m.Atstumas tarp galinio atšvaito ir transporto priemonės galo negali būti didesnis kaip 1 m.4.17.5. Geometrinis apžvelgiamumasHorizontalusis kampas: | 45° į priekį ir 45° į galą, |Kryžminis kampas: | 15° virš horizontalės ir 15° žemiau horizontalės. Kryžminį kampą žemiau horizontalės galima sumažinti iki 5°, jei tai yra atšvaitas, įrengtas ne didesniame kaip 750 mm aukštyje virš žemės. |4.17.6. SureguliavimasAtšvaito atskaitos ašis turi būti horizontali ir statmena vidurinei išilginei transporto priemonės plokštumai bei nukreipta į išorę.4.17.7. Šoninį ne trikampio formos atšvaitą galima "sugrupuoti"su kitais žibintais.5. PRODUKCIJOS ATITIKTIS5.1. Kiekviena pagal serijinės gamybos reikalavimus pagaminta transporto priemonė turi atitikti transporto priemonės, kuriai tipo patvirtinimas buvo suteiktas atsižvelgiant į jos apšvietimo ir apšvietimo-signalizavimo įtaisų įrengimą bei tų įtaisų technines charakteristikas, apibrėžtas šioje direktyvoje, tipui taikomus reikalavimus.--------------------------------------------------II PRIEDASPAVYZDYS+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: 1994 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 94/62/EB dėl pakuočių ir pakuočių atliekų

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31994L0062

Oficialusis leidinys L 365 , 31/12/1994 p. 0010 - 0023 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 15 tomas 13 p. 0266  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 15 tomas 13 p. 0266

		Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 94/62/EB1994 m. gruodžio 20 d.dėl pakuočių ir pakuočių atliekųEUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 100a straipsnį,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą [1],atsižvelgdami į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [2],laikydamiesi Sutarties 189b straipsnyje nustatytos tvarkos [3],kadangi tam, kad būtų galima apsaugoti aplinką nuo pakuočių ir pakuočių atliekų poveikio arba tą poveikį sumažinti ir taip užtikrinti aukštą aplinkosaugos lygį, o, antra vertus, kad būtų galima užtikrinti vidaus rinkos funkcionavimą ir išvengti Bendrijoje prekybos kliūčių bei konkurencijos iškraipymo ir suvaržymo, būtina suderinti įvairias nacionalines priemones dėl pakuočių ir pakuočių atliekų;kadangi geriausias būdas neleisti gaminti pakuočių atliekų yra mažinti bendrą pakuočių apimtį;kadangi ryšium su šios direktyvos tikslais svarbu laikytis bendros nuostatos, kad vienoje valstybėje narėje taikomos aplinkosaugos priemonės neturi trukdyti kitai valstybei narei siekti šioje direktyvoje numatytų tikslų;kadangi mažinti atliekas svarbu tam, kad būtų galima užtikrinti tolygų augimą, kurį skatina Europos Sąjungos sutartis;kadangi ši direktyva turi būti taikoma visų rūšių pakuotėms, patenkančioms į rinką, ir visoms pakuočių atliekoms; kadangi dėl to 1985 m. birželio 27 d. Tarybos direktyva 85/339/EEB dėl žmonėms vartoti skirtų skysčių konteinerių [4] turi būti panaikinta;kadangi pakavimas yra labai svarbi socialinė ir ekonominė funkcija, ir dėl to šioje direktyvoje numatytos priemonės turi būti taikomos nepažeidžiant kitų įstatymų dėl pakuočių kokybės ir transportavimo bei supakuotų prekių reikalavimų;kadangi, laikantis Bendrijos atliekų tvarkymo strategijos, išdėstytos 1990 m. gegužės 7 d. Tarybos rezoliucijoje dėl atliekų politikos [5] ir 1975 m. liepos 15 d. Tarybos direktyvoje 75/442/EEB dėl atliekų [6], pakuočių ir pakuočių atliekų tvarkymo prioritetas pirmiausia turėtų būti teikiamas pakuočių atliekų prevencijai, o papildomi pagrindiniai principai – pakuočių pakartotinis naudojimas, perdirbimas ir kitos pakuočių atliekų naudojimo formos, ir taip būtų sumažintas galutinis tokių šalintinų atliekų kiekis;kadangi, kol nebus pasiekta atliekų utilizavimo procesų mokslinė ir technologinė pažanga, pakartotinis atliekų naudojimas ir perdirbimas turi būti laikomi aplinkosaugos atžvilgiu pirmiausia pasirinktinais metodais; kadangi dėl to valstybėse narėse būtina sukurti sistemas, kurios garantuotų panaudotų pakuočių ir (ar) pakuočių atliekų grąžinimą; kadangi būtina kuo greičiau baigti pakuočių tarnavimo laiko apskaičiavimus, kad būtų galima pagrįstai nustatyti aiškią pakuočių, kurias galima pakartotinai naudoti, perdirbti ar panaudoti, klasifikaciją;kadangi pakuočių atliekų prevenciją reikia vykdyti taikant atitinkamas priemones ir valstybių narių rodomą iniciatyvą siekti šioje direktyvoje numatytų tikslų;kadangi valstybės narės pagal Sutartį gali skatinti tų pakuočių, kurios gali būti pakartotinai panaudotos nekenkiant aplinkai, pakartotinio naudojimo sistemas, ir taip išnaudoti tokių sistemų teikiamus pranašumus saugant aplinką;kadangi aplinkosaugos požiūriu perdirbimą reikia laikyti svarbia atliekų naudojimo dalimi, ypač mažinant energijos ir pirminių žaliavų vartojimą ir atliekų galutinį šalinimą;kadangi energijos gavyba yra vienas iš efektyvių pakuočių atliekų naudojimo būdų;kadangi valstybėse narėse pakuočių atliekų naudojimo ir perdirbimo tikslų turi būti siekiama laikantis tam tikrų ribų, kad būtų galima atsižvelgti į skirtingas situacijas valstybėse narėse ir nesudaryti prekybai kliūčių bei neiškraipyti konkurencijos;kadangi, norint pasiekti rezultatų per vidutinės trukmės laikotarpį ir pateikti ekonominės veiklos vykdytojams, vartotojams bei valstybinėms valdžios institucijoms būtinas ilgalaikes perspektyvas, reikia nustatyti vidutinės trukmės terminą, iki kada turi būti pasiekti pirmiau minėti tikslai, ir ilgalaikį terminą, iki kada turi būti pasiekti vėlesni tikslai, kad juos būtų galima žymiai praplėsti;kadangi, remdamiesi Komisijos ataskaitomis, Europos Parlamentas ir Taryba privalo išnagrinėti valstybių narių įgytą patirtį siekiant pirmiau minėtų tikslų ir mokslinių tyrimų rezultatus bei vertinimo metodus, tokius kaip ekologinė pusiausvyra;kadangi valstybėms narėms, kurios jau sudarė ar sudarys platesnių tikslų siekiančias programas, turi būti leidžiama siekti tų tikslų aukšto aplinkosaugos lygio sumetimais su sąlyga, kad tokios priemonės netrikdo vidaus rinkos ir netrukdo kitoms valstybėms narėms vykdyti šią direktyvą; kadangi Komisija tokias priemones privalo tvirtinti atitinkamai jas patikrinusi;kadangi, antra vertus, tam tikromis konkrečiomis aplinkybėmis kai kurioms valstybėms narėms galima leisti nustatyti mažesnius tikslus su sąlyga, kad iki visiems nustatyto termino jos pasiekia būtinąjį atliekų naudojimo tikslą, o iki vėlesnio termino pasiekia ir visiems nustatytus tikslus;kadangi, tvarkant pakuotes ir pakuočių atliekas, būtina, kad valstybės narės sukurtų grąžinimo, surinkimo ir naudojimo sistemas; kadangi tokios sistemos turėtų būti atviros, kad jose galėtų dalyvauti visos suinteresuotosios šalys, ir kadangi jos turėtų būti taip suprojektuotos, kad būtų galima išvengti importuotų prekių diskriminavimo, prekybos kliūčių ir konkurencijos iškraipymo ir garantuoti, kad būtų gražinama kiek galima daugiau pakuočių ir pakuočių atliekų laikantis Sutarties;kadangi pakuočių ženklinimo Bendrijos mastu problemą dar reikia toliau nagrinėti, bet ją Bendrija turėtų išspręsti netolimoje ateityje;kadangi, siekiant iki minimumo sumažinti pakuočių ir pakuočių atliekų poveikį aplinkai ir vengti prekybos kliūčių bei konkurencijos iškraipymo, taip pat būtina apibrėžti esminius pakuočių sudėties ir tinkamumo pakartotiniam naudojimui bei naudojimui (ir perdirbimui) reikalavimus;kadangi kenksmingų metalų ir kitų medžiagų kiekiai pakuotėse turi būti ribojami dėl jų poveikio aplinkai (ypač turint galvoje tikimybę, kad jų bus išmetamuosiuose teršaluose ar pelenuose deginant pakuotes arba filtratuose, kai pakuotės išvežamos į sąvartynus); kadangi labai svarbu, kad pirmas žingsnis mažinant pakuočių atliekų toksiškumą būtų neleisti dėti kenksmingų sunkiųjų metalų į pakuočių medžiagas ir užtikrinti, kad tokios medžiagos nepatektų į aplinką, išskyrus tam tikrais konkrečiais atvejais Komisijos nustatytas išimtis laikantis komiteto procedūros;kadangi norint, kad būtų pasiektas aukštas perdirbimo lygis ir išvengtų sveikatos bei saugos problemų tie, kurie surenka ir apdoroja pakuočių atliekas, labai svarbu, kad tokios atliekos būtų rūšiuojamos jų susidarymo vietose;kadangi pakuočių gamybos reikalavimai neturėtų būti taikomi pakuotėms, naudotoms tam tikram produktui prieš įsigaliojant šiai direktyvai; kadangi pakuočių prekybai būtinas ir pereinamasis laikotarpis;kadangi nustatant, kada turi įsigalioti nuostatos dėl visus esminius reikalavimus atitinkančių pakuočių pateikimo rinkai, būtina atsižvelgti, kad Europos standartus rengia kompetentinga standartų institucija; tačiau kadangi nuostatos dėl būdų, kaip įrodyti nacionalinių standartų atitiktį, turi būti pradėtos taikyti nedelsiant;kadangi būtina skatinti rengti esminių reikalavimų ir kitų su jais susijusių klausimų Europos standartus;kadangi šioje direktyvoje numatytos priemonės reiškia, kad turi būti sukurti atliekų naudojimo ir perdirbimo pajėgumai bei prekybos perdirbtomis pakuočių medžiagomis vietos;kadangi perdirbtų medžiagų naudojimas pakuotėms neturėtų prieštarauti atitinkamoms higienos, sveikatos ir vartotojų saugos nuostatoms;kadangi, norint kontroliuoti šios direktyvos tikslų įgyvendinimą, reikia turėti pakuočių ir pakuočių atliekų duomenis iš visos Bendrijos;kadangi svarbu, kad visi, kurie dalyvauja gaminant, naudojant, importuojant pakuotes ir pakuotus produktus bei jais prekiauja, geriau suvoktų pakuočių tapimo atliekomis mastus ir pagal principą "teršėjas moka" prisiimtų atsakomybę už tokias atliekas; kadangi, kuriant ir įgyvendinant šioje direktyvoje numatytas priemones, turėtų dalyvauti ir glaudžiai bendradarbiauti visi partneriai ir atitinkamai dalytis atsakomybe;kadangi, tvarkant pakuotes ir pakuočių atliekas, svarbiausias vaidmuo tenka vartotojams, todėl jie turi būti tinkamai informuoti, kad atitinkamai keistų savo elgesį ir požiūrį;kadangi į atliekų tvarkymo planus, kurių reikalaujama pagal Direktyvą 75/442/EEB, įtraukus konkretų skyrių apie pakuočių ir pakuočių atliekų tvarkymą, tai prisidėtų prie veiksmingo šios direktyvos įgyvendinimo;kadangi, siekiant palengvinti šios direktyvos tikslų įgyvendinimą, gali būti tikslinga Bendrijai ir valstybėms narėms naudoti ekonomines priemones laikantis Sutarties nuostatų, kad būtų galima išvengti naujų protekcionizmo formų;kadangi, nepažeisdamos 1983 m. kovo 28 d. Tarybos direktyvos 83/189/EEB, nustatančios informacijos apie techninius standartus ir reglamentus teikimo tvarką, [7], valstybės narės, prieš priimdamos priemones, privalo pranešti Komisijai apie tų priemonių projektus, kad būtų galima nustatyti, ar jie atitinka šią direktyvą, ar ne;kadangi Komisija, laikydamasi komiteto procedūros, turi užtikrinti, kad pakuočių identifikavimo sistema ir duomenų bazės struktūra būtų derinamos su mokslo ir technikos pažanga;kadangi, laikantis tos pačios komiteto darbo tvarkos, būtina numatyti konkrečias priemones, kaip įveikti sunkumus, iškilusius įgyvendinant šią direktyvą,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisTikslai1. Šios direktyvos tikslas – suderinti pakuočių ir pakuočių atliekų tvarkymo nacionalines priemones, kad, pirma, būtų galima užkirsti kelią daryti poveikį valstybių narių ir trečiųjų šalių aplinkai arba mažinti tą poveikį ir taip užtikrinti aukštą aplinkosaugos lygį, o antra, kad būtų galima užtikrinti vidaus rinkos funkcionavimą ir išvengti prekybos kliūčių bei konkurencijos iškraipymo ir apribojimo Bendrijoje.2. Šiuo tikslu direktyvoje nustatomos priemonės, skirtos svarbiausia tam, kad nebūtų gaminamos pakuočių atliekos ir būtų taikomi papildomi pagrindiniai principai – pakartotinis pakuočių naudojimas, perdirbimas ir kitos pakuočių atliekų utilizavimo formos, ir taip būtų sumažintas galutinis tokių šalintinų atliekų kiekis.2 straipsnisTaikymo sritis1. Ši direktyva taikoma visoms Bendrijoje į rinką pateiktoms pakuotėms ir visoms pakuočių atliekoms, nepriklausomai nuo naudotų medžiagų ir nesvarbu, ar jos gaminamos ir naudojamos pramonės, prekybos, raštinių, parduotuvių, paslaugų, buities ar kitokioje srityje.2. Ši direktyva taikoma nepažeidžiant pakuočių esamų kokybės reikalavimų, tokių kaip saugos, sveikatos ir pakuotų prekių higienos bei transportavimo reikalavimai, ir nepažeidžiant 1991 m. gruodžio 12 d. Tarybos direktyvos 91/689/EEB dėl pavojingų atliekų [8].3 straipsnisApibrėžimaiŠioje direktyvoje:1) "pakuotė" – iš bet kurios rūšies medžiagų padaryti gaminiai, skirti prekėms, pradedant žaliavomis ir baigiant perdirbtais produktais, izoliuoti, apsaugoti, tvarkyti, pristatyti ir pateikti iš gamintojo naudotojui ar vartotojui. Tais pačiais tikslais naudojami "negrąžintini" daiktai taip pat laikomi pakuotėmis.Pakuotė yra tik:a) prekinė arba pirminė pakuotė, t. y. pakuotė, sudaranti pardavimo vienetą, kurį pirkimo vietoje perka galutinis naudotojas ar vartotojas;b) grupinė, arba antrinė, pakuotė, t. y. pakuotė, kuri pirkimo vietoje sudaro tam tikrų pardavimo vienetų grupę, nesvarbu, ar galutiniam naudotojui ar vartotojui ji parduodama kaip pardavimo vienetų grupė, ar tai tik priemonė lentynoms pardavimo vietoje papildyti; tokią pakuotę galima atskirti nuo produkto nepakeičiant jo savybių;c) transporto, arba tretinė, pakuotė, t. y. pakuotė, kuri palengvina pardavimo vienetų ar grupinių pakuočių paruošimą išsiuntimui ir transportavimą, apsaugo juos nuo sugadinimo ruošiant išsiuntimui ir transportuojant. Kelių, geležinkelio, laivų ir oro transporto konteineriai į transportavimo pakuotes neįeina;2) "pakuočių atliekos" – bet kuri pakuotė ar pakuotės medžiaga, kuriai taikomas Direktyvoje 75/442/EEB pateiktas atliekų apibrėžimas, išskyrus gamybos atliekas;3) "pakuočių atliekų tvarkymas" – atliekų tvarkymas pagal Direktyvoje 75/442/EEB pateiktą apibrėžimą;4) "prevencija" – kiekio ir kenksmingo poveikio aplinkai mažinimas:- pakuotėse bei pakuočių atliekose esančių medžiagų,- pakuočių bei pakuočių atliekų, susidarančių gamybos procese ir prekybos, platinimo, naudojimo ir naikinimo stadijose,ypač kuriant "švarius" produktus ir technologiją;5) "pakartotinis naudojimas" – bet kokia operacija, kai pakuotė, kuri buvo sumanyta ir sukonstruota naudoti per savo naudojimo laiką tik minimalų vežimų ir pakartotinio naudojimo kartų skaičių, yra vėl užpildoma ar naudojama tuo pačiu tikslu, kuriam buvo sukurta, naudojant ar nenaudojant papildomus rinkoje esamus produktus, įgalinančius vėl užpildyti pakuotę; tokia pakartotinai naudota pakuotė tampa pakuočių atliekomis tuomet, kai ji daugiau pakartotinai nebenaudojama;6) "naudojimas" – bet kuri taikoma iš Direktyvos 75/442/EEB II.B priede numatytų operacijų;7) "perdirbimas" – atliekų medžiagų perdirbimas gamybos procese, numatytas pradiniam tikslui ar kitais tikslais, į kuriuos įeina organinis perdirbimas, bet neįeina energijos gavyba;8) "energijos gavyba" – degių pakuočių medžiagų naudojimas energijai gauti tiesiogiai jas deginant kartu su kitomis atliekomis ar atskirai, bet išgaunant šilumą;9) "organinis perdirbimas" – pakuočių atliekų biologiškai skylančių dalių aerobinis (kompostavimo) ir anaerobinis (biometanizavimo) apdorojimas kontroliuojamomis sąlygomis ir naudojant mikroorganizmus, kurio rezultatas – stabilios organinės liekanos arba metanas. Sąvartynai nelaikomi organinio perdirbimo forma.10) "šalinimas" – bet kuri iš Direktyvos 75/442/EEB II.A priede numatytų operacijų;11) "ekonominės veiklos vykdytojai" – kalbant apie pakuotes, tai pakuočių medžiagų tiekėjai, pakuočių gamintojai ir perdirbėjai, pildytojai ir naudotojai, importuotojai, prekybininkai ir platintojai, valdžios institucijos ir įstatymų numatytos organizacijos;12) "savanoriška sutartis" – formali valstybės narės kompetentingų valstybinių institucijų ir atitinkamų ekonomikos sektorių sutartis, kuri turi būti atvira visiems partneriams, pasirengusiems vykdyti sutarties sąlygas ir dirbti siekiant šios direktyvos tikslų.4 straipsnisPrevencija1. Valstybės narės privalo užtikrinti, kad, be tų priemonių, kuriomis pagal 9 straipsnį siekiama neleisti susidaryti pakuočių atliekoms, būtų įgyvendinamos ir kitos prevencinės priemonės. Tai gali būti nacionalinės programos ar panašios akcijos, tam tikrais atvejais sukurtos pasitarus su ekonominės veiklos vykdytojais, jos yra tikslingos ir kurių tikslas yra susipažinti ir pasinaudoti tuo daugeliu iniciatyvinių priemonių, kurių imamasi įvairiose valstybėse narėse atliekų prevencijai. Tos priemonės turi atitikti šios direktyvos tikslus, apibrėžtus 1 straipsnio 1 dalyje.2. Komisija privalo padėti plėtoti prevenciją skatindama sudaryti tinkamus Europos standartus, atitinkančius 10 straipsnį.5 straipsnisValstybės narės gali skatinti pakartotinio naudojimo sistemas tokių pakuočių, kurias, nepažeidžiant Sutarties, galima pakartotinai naudoti nekenkiant aplinkai.6 straipsnisNaudojimas ir perdirbimas1. Kad valstybės narės galėtų laikytis šios direktyvos, jos turi imtis būtinų priemonių toliau išvardytiems tikslams pasiekti visoje savo teritorijoje:a) ne vėliau kaip po penkerių metų nuo šios direktyvos privalomo įgyvendinimo nacionaliniuose įstatymuose mažiausiai 50 % ir daugiausia 65 % pakuočių atliekų svorio turi būti panaudojama;b) laikantis šių bendrųjų tikslų ir tų pačių laiko ribų mažiausiai 25 % ir daugiausia 45 % viso pakuočių medžiagų svorio pakuočių atliekose turi būti perdirbama, kiekvienai pakuočių medžiagai tenkant mažiausiai po 15 %;c) ne vėliau kaip po dešimties metų nuo šios direktyvos privalomo įgyvendinimo nacionaliniuose įstatymuose dienos turi būti panaudojamas ir perdirbamas toks pakuočių atliekų procentas, kokį nustatys Taryba pagal straipsnio 3 dalies b punktą siekdama žymiai padidinti šios straipsnio dalies a ir b punktuose nustatytus kiekius.2. Tam tikrais atvejais valstybės narės skatina medžiagų, gautų perdirbus pakuočių atliekas, panaudojimą pakuočių ir kitų gaminių gamybai.3. a) remdamiesi tarpiniu Komisijos pranešimu ir galutine ataskaita, Europos Parlamentas ir Taryba per ketverius metus nuo šio straipsnio 1 dalies a punkte nurodytos datos išnagrinėja valstybių narių praktinę patirtį siekiant 1 dalies a ir b punktuose bei 2 dalyje nustatytų tikslų ir uždavinių ir tokius mokslinių tyrimų rezultatus bei vertinimo metodus, kaip ekologinis balansas;b) ne vėliau kaip prieš šešis mėnesius iki 1 dalies a punkte nurodyto penkerių metų laikotarpio pabaigos Taryba Komisijos pasiūlymu kvalifikuota balsų dauguma nustato tikslus 1 dalies c punkte nurodytam antrajam penkerių metų laikotarpiui. Vėliau šį procesą būtina kartoti kas penkerius metus.4. Valstybės narės paskelbia 1 dalies a ir b punktuose minimus tikslus ir priemones, ir jie tampa informacijos kampanijos objektu plačiajai visuomenei ir ekonominės veiklos vykdytojams.5. Graikija, Airija ir Portugalija dėl savo specifinės padėties, t. y. dėl daugybės salų, kaimo ir kalnuotų vietovių bei žemo pakuočių naudojimo lygio, gali:a) nustatyti mažesnius už 1 dalies a ir b punktuose nustatytus tikslus, kurie turi būti pasiekti ne vėliau kaip per penkerius metus nuo šios direktyvos įgyvendinimo, tačiau panaudojama turi būti ne mažiau kaip 25 %;b) kartu atidėti 1 dalies a ir b punktuose nurodytų tikslų įgyvendinimą vėlesniam laikui, bet ne vėliau kaip iki 2005 m. gruodžio 31 d.6. Valstybėms narėms, kurios priima ar priims programas su didesniais tikslais, negu nurodyti 1 dalies a ir b punktuose, ir todėl turės atitinkamus atliekų naudojimo ir perdirbimo pajėgumus, leidžiama siekti tų tikslų vardan aukšto aplinkosaugos lygio su sąlyga, kad šios priemonės neiškraipys vidaus rinkos ir netrukdys kitoms valstybėms narėms laikytis šios direktyvos. Apie tai valstybės narės praneša Komisijai. Komisija tas priemones patvirtina kartu su valstybėmis narėmis patikrinusi, ar jos atitinka pirmiau nurodytus reikalavimus ir nėra savavališka diskriminacinė priemonė ar užslėptas prekybos tarp valstybių narių suvaržymas.7 straipsnisGrąžinimo, surinkimo ir naudojimo sistemos1. Valstybės narės imasi reikiamų priemonių garantuoti, kad būtų sudarytos sistemos, kurios užtikrintų:a) kad panaudotos pakuotės ir (ar) pakuočių atliekos bus grąžinamos ir (ar) surenkamos iš vartotojų, kitų galutinių naudotojų ar iš atliekų srauto ir joms bus pritaikyti tinkamiausi atliekų tvarkymo būdai;b) kad pakuotės ir (ar) surinktos pakuočių atliekos bus naudojamos, pakartotinai naudojamos ir perdirbamos,siekiant šioje direktyvoje nustatytų tikslų.Šios sistemos yra atviros, kad jose galėtų dalyvauti atitinkamų sektorių ekonominės veiklos vykdytojai ir kompetentingos valstybinės institucijos. Jos taip pat taikomos importuotiems produktams nenustatant jokių diskriminacinių sąlygų, tokių kaip detalios taisyklės ar mokesčiai už naudojimąsi jomis; ir tos sistemos kuriamos taip, kad, laikantis Sutarties, būtų išvengta prekybos kliūčių ir konkurencijos iškraipymo.2. 1 dalyje nurodytos priemonės yra politikos, kurios laikomasi pakuočių ir pakuočių atliekų atžvilgiu, sudedamoji dalis, ir jas taikant ypač atsižvelgiama į aplinkosaugos, vartotojų sveikatos, saugos ir higienos reikalavimus; supakuotų prekių ir panaudotų medžiagų kokybės, autentiškumo bei techninių charakteristikų apsaugą; pramoninės bei komercinės nuosavybės teisių apsaugą.8 straipsnisŽenklinimo ir identifikavimo sistema1. Laikydamasi Sutartyje nustatytų sąlygų, Taryba ne vėliau kaip po dvejų metų nuo šios direktyvos įsigaliojimo priima sprendimą dėl pakuočių ženklinimo.2. Siekiant palengvinti pakuočių surinkimą, pakartotinį naudojimą, naudojimą, įskaitant ir perdirbimą, kad būtų lengviau tas pakuotes identifikuoti ir klasifikuoti pagal pramonės rūšis, ant pakuotės nurodoma naudotos (-ų) pakuotės medžiagos (-ų) rūšis.Tuo tikslu ne vėliau kaip po 12 mėnesių nuo šios direktyvos įsigaliojimo Komisija, remdamasi I priedu ir laikydamasi 21 straipsnyje numatytos tvarkos, nustato numeravimą ir santrumpas, kuriais paremta identifikavimo sistema, ir, laikydamasi tos pačios tvarkos, nurodo, kokioms medžiagoms ši identifikavimo sistema bus taikoma.3. Atitinkamas ženklinimas daromas arba ant pačios pakuotės, arba ant etiketės. Ženklinimas turi būti aiškiai matomas, lengvai įskaitomas. Jis turi būti patvarus ir ilgalaikis, net ir atidarius pakuotę.9 straipsnisEsminiai reikalavimai1. Valstybės narės užtikrina, kad, praėjus trejiems metams nuo šios direktyvos įsigaliojimo, pakuotė galėtų būti pateikiama į rinką tik su sąlyga, kad ji atitinka visus šioje direktyvoje ir jos II priede nustatytus esminius reikalavimus.2. Nuo 22 straipsnio 1 dalyje nurodytos datos valstybės narės daro prielaidą, kad pakuotė atitinka visus šioje direktyvoje ir jos II priede nustatytus esminius reikalavimus, jei:a) ji atitinka tam tikrus darniuosius standartus, kurių identifikavimo kodai paskelbti Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje. Valstybės narės paskelbia nacionalinių standartų, į kuriuos yra perkelti tie suderinti standartai, identifikavimo kodus;b) ji atitinka tam tikrus 3 dalyje nurodytus nacionalinius standartus, jei toms sritims, kurioms tie standartai taikomi, nėra priimtų suderintų standartų.3. Valstybės narės pateikia Komisijai 2 dalies b punkte nurodytų savo nacionalinių standartų tekstus, kurie, jų nuomone, atitinka šiame straipsnyje nurodytus reikalavimus. Komisija nedelsdama tuos tekstus persiunčia kitoms valstybėms narėms.Valstybės narės paskelbia nuorodas į šiuos standartus. Komisija užtikrina, kad jos būtų paskelbtos Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.4. Kai valstybė narė ar Komisija mano, kad 2 dalyje nurodyti standartai nevisiškai atitinka 1 dalyje nurodytus esminius reikalavimus, Komisija arba atitinkama valstybė narė perduoda šį klausimą svarstyti pagal Direktyvą 83/189/EEB sudarytam komitetui, nurodydama priežastis. Komitetas savo nuomonę pareiškia nedelsdamas.Remdamasi komiteto nuomone, Komisija praneša valstybėms narėms, ar būtina, ar nebūtina tuos standartus iš 2 ar 3 dalyse nurodyto leidinio išbraukti.10 straipsnisStandartizavimasTam tikrais atvejais Komisija skatina Europos standartų, susijusių su II priede nurodytais esminiais reikalavimais, rengimą.Komisija ypač skatina rengimą Europos standartų, susijusių su:- pakuočių gyvavimo ciklo analizės kriterijais ir metodais,- metodais, naudojamais matuoti ir tikrinti, ar pakuotėje yra sunkiųjų metalų ir kitų pavojingų medžiagų ir ar jie yra iš pakuotės ar pakuočių atliekų išleidžiami į aplinką,- kriterijais, pagal kuriuos nustatomas minimalus perdirbtų medžiagų kiekis tam tikros rūšies pakuotėse,- perdirbimo metodų kriterijais,- kompostavimo metodų ir gaunamo komposto kriterijais,- pakuočių ženklinimo kriterijais.11 straipsnisPakuotėje esančių sunkiųjų metalų koncentracijos lygis1. Valstybės narės užtikrina, kad švino, kadmio, gyvsidabrio ir heksavalentinio chromo bendra koncentracija pakuotėje ar sudedamosiose pakuotės dalyse neviršytų:- 600 ppm svorio, praėjus dvejiems metams nuo 22 straipsnio 1 dalyje nurodytos datos,- 250 ppm svorio, praėjus trejiems metams nuo 22 straipsnio 1 dalyje nurodytos datos,- 100 ppm svorio, praėjus penkeriems metams nuo 22 straipsnio 1 dalyje nurodytos datos.2. 1 dalyje nurodyti koncentracijos lygiai netaikomi pakuotėms, pagamintoms vien iš švino krištolo, kaip apibrėžta Direktyvoje 69/493/EEB [9].3. 21 straipsnyje nustatyta tvarka Komisija nustato:- sąlygas, kada pirmiau nurodyti koncentracijos lygiai netaikomi perdirbtoms medžiagoms ir pasikartojantiems uždarosios ir kontroliuojamos grandinės gaminiams,- pakuotės rūšis, kurioms taikomos 1 dalies trečioje įtraukoje nurodytų reikalavimų išimtys.12 straipsnisInformacinės sistemos1. Valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad ten, kur dar nėra suderintu pagrindu sukurtų pakuočių ir pakuočių atliekų duomenų bazių, jos būtų sudarytos, kad valstybės narės ir Komisija galėtų stebėti, kaip įgyvendinami šios direktyvos tikslai.2. Šiuo tikslu duomenų bazės teikia informaciją apie atskirose valstybėse narėse stebimą pakuočių ir pakuočių atliekų srautų dydį, ypatybes ir evoliuciją (kartu su informacija apie pakuočių medžiagų ir jų gamybai naudotų komponentų toksiškumą ir pavojingumą).3. Kad valstybių narių parengtų duomenų charakteristikos ir jų pateikimas būtų suderinti ir galimi palyginti, valstybės narės savo turimus duomenis Komisijai teikia tokia forma, kokią Komisija, remdamasi šios direktyvos III priedu ir laikydamasi 21 straipsnyje numatytos tvarkos, nustatys per vienerius metus nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.4. Valstybės narės atsižvelgia į mažų ir vidutinių įmonių problemas, kurios iškyla teikiant išsamius duomenis.5. Gauti duomenys pateikiami 17 straipsnyje nurodytose nacionalinėse ataskaitose, o visose vėlesnėse ataskaitose atnaujinami.6. Valstybės narės reikalauja, kad visi ekonominės veiklos vykdytojai kompetentingoms institucijoms teiktų apie savo sektorių patikimus duomenis, kaip nurodyta šiame straipsnyje.13 straipsnisInformacija pakuočių vartotojamsValstybės narės imasi priemonių, kad per dvejus metus nuo 22 straipsnio 1 dalyje nurodytos datos besinaudojantys pakuotėmis, ypač vartotojai, gautų reikiamą informaciją apie:- jiems prieinamas grąžinimo, surinkimo ir naudojimo sistemas,- savo vaidmenį skatinant pakuočių ir pakuočių atliekų naudojimą, pakartotinį naudojimą ir perdirbimą,- rinkoje esančių pakuočių ženklų reikšmes,- atitinkamus pakuočių ir pakuočių atliekų tvarkymo planų elementus, kaip nurodyta 14 straipsnyje.14 straipsnisTvarkymo planaiSiekdamos šioje direktyvoje nurodytų tikslų ir priemonių, valstybės narės į atliekų tvarkymo planus, reikalaujamus pagal Direktyvos 75/442/EEB 17 straipsnį, įtraukia specialų skyrių apie pakuočių ir pakuočių atliekų tvarkymo planus bei priemones, kurių reikia imtis pagal 4 ir 5 straipsnius.15 straipsnisEkonominės priemonėsRemdamasi atitinkamomis Sutarties nuostatomis, Taryba priima ekonominius instrumentus, skatinančius šios direktyvos tikslų įgyvendinimą. Jei tokie instrumentai nepriimti, valstybės narės, laikydamosi Bendrijos aplinkosaugos principų ir, inter alia, principo "teršėjas moka" bei prievolių, atsirandančių iš Sutarties, gali imtis šių tikslų įgyvendinimui reikalingų priemonių.16 straipsnisPranešimas1. Prieš priimdamos tokias priemones ir nepažeisdamos Direktyvos 83/189/EEB, valstybės narės ketinamų priimti pagal šią direktyvą priemonių projektus praneša Komisijai, išskyrus fiskalinio pobūdžio priemones, bet praneša technines specifikacijas, susijusias su fiskalinėmis priemonėmis, kurios skatina tų techninių specifikacijų laikytis, kad Komisija galėtų jas išnagrinėti atsižvelgdama į esamas nuostatas, kiekvienu atveju laikydamasi pirmiau nurodytoje direktyvoje nustatytos tvarkos.2. Jei siūloma priemonė yra kartu ir techninis klausimas, kaip numatyta Direktyvoje 83/189/EEB, valstybė narė, pateikdama pranešimą šioje direktyvoje nustatyta tvarka, gali nurodyti, kad pranešimas lygiai taip pat galioja ir Direktyvai 83/189/EEB.17 straipsnisPareiga atsiskaitytiApie tai, kaip taikoma ši direktyva, valstybės narės atsiskaito Komisijai pagal 1991 m. gruodžio 23 d. Tarybos direktyvos 91/692/EEB, standartizuojančios ir racionalizuojančios ataskaitas apie tam tikrų su aplinkosauga susijusių direktyvų įgyvendinimą, 5 straipsnį [10]. Pirma ataskaita apima laikotarpį nuo 1995 m. iki 1997 m.18 straipsnisLaisvė pateikti į rinkąValstybės narės netrukdo pateikti į rinką savo teritorijoje pakuočių, kurios atitinka šios direktyvos nuostatas.19 straipsnisDerinimas su mokslo ir technikos pažangaPakeitimai, būtini identifikavimo sistemai derinti su mokslo ir technikos pažanga, kaip nurodyta 8 straipsnio 2 dalyje, I priede ir 10 straipsnio paskutinėje įtraukoje, ir duomenų bazių formoms derinti, kaip nurodyta 12 straipsnio 3 dalyje ir III priede, priimamos 21 straipsnyje nustatyta tvarka.20 straipsnisKonkrečios priemonės1. 21 straipsnyje nustatyta tvarka Komisija nustato technines priemones, būtinas įveikti sunkumus, iškylančius taikant šią direktyvą, ypač medicinos prietaisų ir farmacijos preparatų pirminėms pakuotėms, mažoms pakuotėms ir prabangioms pakuotėms.2. Komisija taip pat pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą apie visas kitas priemones, kurių reikėtų imtis, jei kartu pridedamas atitinkamas pasiūlymas.21 straipsnisKomiteto procedūra1. Komisijai padeda komitetas, sudarytas iš valstybių narių atstovų, kuriam pirmininkauja Komisijos atstovas.2. Komisijos atstovas pateikia komitetui priemonių, kurių turi būti imtasi, projektą. Komitetas savo nuomonę dėl projekto pareiškia per tokį laiką, kurį nustato pirmininkas atsižvelgdamas į klausimo skubumą. Nuomonė pareiškiama Sutarties 148 straipsnio 2 dalyje nustatyta balsų dauguma tuo atveju, kai Taryba turi priimti sprendimą remdamasi Komisijos pasiūlymu. Valstybių narių atstovų komitete balsai paskirstomi taip, kaip nustatyta tame straipsnyje. Pirmininkas nebalsuoja.3. a) Komisija patvirtina numatytas priemones, jeigu jos atitinka komiteto nuomonę;b) jeigu numatytos priemonės neatitinka komiteto nuomonės arba nuomonė nepareiškiama, Komisija nedelsdama pateikia Tarybai pasiūlymą dėl priemonių, kurių turi būti imtasi. Taryba sprendžia kvalifikuota balsų dauguma.Jeigu Taryba per tris mėnesius nuo tos dienos, kai klausimas buvo jai perduotas, nepriima jokio sprendimo, pasiūlytas priemones patvirtina Komisija, išskyrus atvejus, kai Taryba paprastąja balsų dauguma atmetė minėtas priemones.22 straipsnisĮgyvendinimas nacionaliniuose įstatymuose1. Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję iki 1996 m. birželio 30 d., įgyvendina šią direktyvą. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.2. Valstybės narės, priimdamos šias priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.3. Be to, valstybės narės pateikia Komisijai visus šios direktyvos taikymo srityje priimtus įstatymus ir kitus teisės aktus.4. Pakuočių gamybai keliami reikalavimai jokiu būdu netaikomi pakuotėms, kurios vienam ar kitam gaminiui buvo naudojamos prieš įsigaliojant šiai direktyvai.5. Tam tikrą laikotarpį, kuris neturi viršyti penkerių metų nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos, valstybės narės leidžia pateikti į rinką pakuotes, kurios buvo pagamintos prieš šią datą ir atitinka jų galiojančius nacionalinius įstatymus.23 straipsnisNuo 22 straipsnio 1 dalyje nurodytos dienos šia direktyva panaikinama Direktyva 85/339/EEB.24 straipsnisŠi direktyva įsigalioja jos paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje dieną.25 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1994 m. gruodžio 20 d.Europos Parlamento varduPirmininkasK. HänschTarybos varduPirmininkasK. Kinkel[1] OL C 263, 1992 10 12, p. 1 ir OL C 285, 1993 10 21, p. 1.[2] OL C 129, 1993 5 10, p. 18.[3] 1993 m. birželio 23 d. Europos Parlamento nuomonė (OL C 194, 1993 7 19, p. 177), 1994 m. kovo 4 d. Tarybos bendroji pozicija (OL C 137, 1994 5 19, p. 65) ir 1994 m. gegužės 4 d. Europos Parlamento sprendimas (OL C 205, 1994 7 25, p. 163). Patvirtinta 1993 m. gruodžio 2 d. (OL C 342, 1993 12 20, p. 15). Taikinimo komiteto bendras tekstas, priimtas 1994 m. lapkričio 8 d.[4] OL L 176, 1985 7 6, p. 18. Direktyva su pakeitimais, padarytas Direktyva 91/629/EEB (OL L 377, 1991 12 31, p. 48).[5] OL C 122, 1990 5 18, p. 2.[6] OL L 194, 1975 7 25, p. 39. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 91/156/EEB (OL L 78, 1991 3 26, p. 32).[7] OL L 109, 1983 4 26, p. 8. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 92/400/EEB (OL L 221, 1992 8 6, p. 55).[8] OL L 377, 1991 12 31, p. 20.[9] OL L 326, 1969 12 29, p. 36.[10] OL L 377, 1991 12 31, p. 48.--------------------------------------------------I PRIEDASIDENTIFIKAVIMO SISTEMAPlastmasei žymėti vartojami skaičiai nuo 1 iki 19, popieriui ir kartonui – nuo 20 iki 39, metalui – nuo 40 iki 49, medienai – nuo 50 iki 59, tekstilei – nuo 60 iki 69 ir stiklui – nuo 70 iki 79.Identifikavimo sistemoje atitinkamoms medžiagoms (-ai) taip pat gali būti vartojami sutrumpinimai (pavyzdžiui, didelio tankio polietilenas). Medžiagas galima identifikuoti pagal numeravimą ir (ar) sutrumpinimus. Identifikavimo ženklai pažymimi grafinio žymėjimo, nurodančio pakuotės tinkamumą naudojimui ar pakartotiniam naudojimui, centre ar žemiau jo.--------------------------------------------------II PRIEDASPAKUOTĖS SUDĖTIES IR TINKAMUMO NAUDOTI AR PAKARTOTINAI NAUDOTI IR PERDIRBTI ESMINIAI REIKALAVIMAI1. Konkretūs pakuočių gamybos ir sudėties reikalavimai- Pakuotės turi būti gaminamos taip, kad jų tūrį ir svorį ribotų minimalūs dydžiai, kurie yra būtini, kad pakuotės atitiktų saugos, higienos ir pakuojamam produktui keliamus bei vartotojui priimtinus reikalavimus.- Pakuotės turi būti taip projektuojamos, gaminamos ir parduodamos, kad būtų galima jas naudoti, pakartotinai naudoti, perdirbti ir sumažinti iki minimumo poveikį aplinkai, kai yra atsikratoma pakuočių atliekų ar pakuočių atliekų tvarkymo likučių.- Pakuotės turi būti taip gaminamos, kad, deginant ar išvežant į sąvartyną pakuotes, pakuočių atliekas ar jų tvarkymo likučius, nuodingų ir kitų pavojingų medžiagų, esančių pakuočių medžiagose ar kitose sudedamosiose pakavimo dalyse, išmetamuose teršaluose, pelenuose ar filtratuose liktų tik minimalus kiekis.2. Konkretūs pakartotinio pakuočių naudojimo reikalavimaiTuri būti laikomasi visų toliau išvardytų reikalavimų:- pakuočių fizinės savybės ir charakteristikos turi būti tokios, kad įprastomis naudojimo sąlygomis jas būtų galima vežioti ir pakartotinai naudoti keletą kartų,- naudotas pakuotes turi būti galima apdoroti laikantis darbininkų sveikatos ir saugos reikalavimų,- turi atitikti konkrečius reikalavimus, keliamus naudotinoms pakuotėms, kai jos nebegali būti pakartotinai naudojamos ir tampa atliekomis.3. Konkretūs naudotinoms pakuotėms keliami reikalavimaia) Pakuotės, naudojamos perdirbant jų medžiagąPakuotės turi būti taip gaminamos, kad tam tikrą jų medžiagų svorio dalį būtų galima perdirbti į komercinius produktus laikantis esamų Bendrijos standartų. Perdirbama medžiagų dalis gali svyruoti priklausomai nuo medžiagos, iš kurios pakuotė yra sudaryta, tipo.b) Energijos gavybai naudojamos pakuotėsPakuočių atliekos, kurios yra apdorojamos energijai gauti, turi turėti bent minimalų kaloringumą, kad energijos išgavimas būtų optimalus.c) Pakuotės, naudojamos kompostuiPakuočių atliekos, kurios apdorojamos jas kompostuojant, turi taip biologiškai skaidytis, kad jas būtų galima atskirai surinkti, ir jos netrukdytų kompostavimo procesui, kuriuo yra apdorojamos.d) Biologiškai skaidomos pakuotėsBiologiškai skaidomos pakuočių atliekos turi būti tokios kilmės, kad galėtų fiziškai, chemiškai, termiškai ir biologiškai irti taip, kad dauguma pasigaminusio komposto galiausiai suskiltų į anglies dioksidą, biomasę ir vandenį.--------------------------------------------------III PRIEDASDUOMENYS, KURIUOS VALSTYBĖS NARĖS PRIVALO ĮTRAUKTI Į SAVO PAKUOČIŲ IR PAKUOČIŲ ATLIEKŲ DUOMENŲ BAZES (PAGAL 1, 2, 3 IR 4 LENTELES)1. Pirminėms, antrinėms ir tretinėms pakuotėms:a) šalyje sunaudoti pakuočių kiekiai pagal kiekvieną plačią medžiagų kategoriją (pagamintos + importuotos – eksportuotos) (1 lentelė);b) pakartotinai panaudoti kiekiai (2 lentelė).2. Buitinėms ir nebuitinėms pakuočių atliekoms:a) šalyje panaudoti ir atsikratyti kiekiai pagal kiekvieną plačią medžiagų kategoriją (pagaminta + importuota – eksportuota) (3 lentelė);b) perdirbti ir panaudoti kiekiai pagal kiekvieną plačią medžiagų kategoriją (4 lentelė).1 LENTELĖValstybės teritorijoje suvartotų pakuočių (pirminių, antrinių ir tretinių) kiekis| Pagaminta tonų | – Eksportuota tonų | + Importuota tonų | = Iš viso |Stiklinės | | | | |Plastikinės | | | | |Popierinės/kartono (įskaitant sudėtinį) | | | | |Metalinės | | | | |Medinės | | | | |Kita | | | | |Iš viso | | | | |2 LENTELĖValstybės teritorijoje pakartotinai naudotų pakuočių (pirminių, antrinių ir tretinių) kiekiai| Suvartotų pakuočių tonos | Pakartotinai naudotos pakuotės |Tonos | Procentas |Stiklinės | | |Plastikinės | | | |Popierinės/kartono (įskaitant sudėtinį) | | | |Metalinės | | | |Medinės | | | |Kita | | | |Iš viso | | | |3 LENTELĖValstybės teritorijoje panaudotų ir pašalintų pakuočių atliekų kiekis| Pagamintų atliekų tonos | – eksportuotų atliekų tonos | + importuotų atliekų tonos | = iš viso |Buitinės atliekos | | | | |Stiklinės pakuotės | | | | |Plastikinės pakuotės | | | | |Popieriaus/kartono pakuotės | | | | |Sudėtinio kartono pakuotės | | | | |Metalinės pakuotės | | | | |Medinės pakuotės | | | | |Iš viso buitinių pakuočių atliekų | | | | |Nebuitinės atliekos | | | | |Stiklinės pakuotės | | | | |Plastikinės pakuotės | | | | |Popieriaus/kartono pakuotės | | | | |Sudėtinio kartono pakuotės | | | | |Metalinės pakuotės | | | | |Medinės pakuotės | | | | |Iš viso nebuitinių pakuočių atliekų | | | | |4 LENTELĖValstybės teritorijoje panaudotų ir perdirbtų pakuočių atliekų kiekis| Panaudotos ir pašalintos tonos iš viso | Perdirbtas kiekis | Panaudotas kiekis |Tonos | Procentas | Tonos | Procentas |Buitinės atliekos | | | | |Stiklinės pakuotės | | | | | |Plastikinės pakuotės | | | | | |Popieriaus/kartono pakuotės | | | | | |Sudėtinio kartono pakuotės | | | | | |Metalinės pakuotės | | | | | |Medinės pakuotės | | | | | |Iš viso buitinių pakuočių atliekų | | | | | |Nebuitinės atliekos | | | | | |Stiklinės pakuotės | | | | | |Plastikinės pakuotės | | | | | |Popieriaus/kartono pakuotės | | | | | |Sudėtinio kartono pakuotės | | | | | |Metalinės pakuotės | | | | | |Medinės pakuotės | | | | | |Iš viso nebuitinių pakuočių atliekų | | | | | |--------------------------------------------------