title: 1994 m. spalio 13 d. Komisijos direktyva 94/46/EB, iš dalies keičianti Direktyvas 88/301/EEB ir 90/388/EEB, ypač palydovinio ryšio srityje

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31994L0046

Oficialusis leidinys L 268 , 19/10/1994 p. 0015 - 0021 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 8 tomas 2 p. 0063  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 8 tomas 2 p. 0063

		Komisijos direktyva 94/46/EB,1994 m. spalio 13 d.iš dalies keičianti Direktyvas 88/301/EEB ir 90/388/EEB, ypač palydovinio ryšio srityjeEUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 90 straipsnio 3 dalį,kadangi:(1) Žalioji knyga dėl bendro požiūrio palydovinio ryšio srityje Europos bendrijoje, kurį Komisija priėmė 1990 m. lapkričio mėnesį, nustatė pagrindinius pokyčius reglamentavimo srityje, būtinus šių ryšio priemonių potencialui panaudoti. Ši Žalioji knyga, skirta palydovams, inter alia, paragino visiškai liberalizuoti palydovinių paslaugų ir įrangos sektorius, įskaitant visų išimtinių arba specialiųjų teisių šiose srityse panaikinimą, licencijavimo tvarkos įdiegimą, taip pat paragino užtikrinti laisvą (neapribotą) prieigą prie palydovinės erdvės ruožo išteklių.(2) 1991 m. gruodžio 19 d. Tarybos rezoliucija [1] dėl bendros palydovinio ryšio paslaugų ir įrangos rinkos plėtros parėmė pozicijas, išdėstytas Komisijos parengtoje Žaliojoje knygoje ir nustatė šiuos pagrindinius uždavinius: atitinkamų palydovinio ryšio žemės stočių rinkos suderinimas ir liberalizavimas, įskaitant, kur reikia, specialiųjų arba išimtinių teisių panaikinimą šioje srityje, ypač su sąlyga, kad bus laikomasi sąlygų, reikalingų, kad būtų įvykdyti esminiai reikalavimai.(3) Europos Parlamentas savo rezoliucijoje [2] dėl bendros palydovinio ryšio paslaugų ir įrangos rinkos plėtros pavedė Komisijai priimti būtinus teisės aktus tam, kad būtų sukurta aplinka, leidžianti panaikinti dabartiniu metu esančius apribojimus, ir būtų galima imtis naujų veiklos rūšių palydovinio ryšio srityje, kartu pabrėždamas poreikį suderinti ir liberalizuoti palydovinės įrangos ir paslaugų rinkas.(4) Kai kurios valstybės narės jau atvėrė palydovinio ryšio paslaugų rinką konkurencijai ir įdiegė licencijų išdavimo sistemas. Vis dėlto licencijų išdavimas kai kuriose valstybėse narėse dar neatitinka objektyvumo, proporcingumo ir nediskriminavimo kriterijų arba tuo atveju, kai operatoriai konkuruoja su telekomunikacijų organizacijomis, jiems yra taikomi techninio pobūdžio apribojimai, tokie kaip draudimas prijungti jų įrangą prie perjungiamųjų tinklų, kuriuos eksploatuoja tokios telekomunikacijų organizacijos. Kitose valstybėse narėse galioja specialiosios arba išimtinės teisės, suteiktos nacionalinėms valstybinėms įmonėms.(5) 1988 m. gegužės 16 d. Komisijos direktyva 88/301/EEB [3] dėl konkurencijos galinės telekomunikacinės įrangos rinkose, iš dalies pakeista Susitarimu dėl Europos ekonominės erdvės, numato specialiųjų arba išimtinių teisių panaikinimą galinės telekomunikacijų įrangos importui, taip pat dėl tokios įrangos tiekimo rinkai, prijungimo, paleidimo ir priežiūros. Ši direktyva neapima visų tipų palydovinio ryšio žemės stočių įrangos.(6) Europos Teisingumo Teismas savo nutartyje, kurią jis priėmė byloje Nr. C-202/88 [4], Prancūzija prieš Komisiją, vadovavosi Komisijos direktyva 88/301/EEB. Tačiau tiek, kiek ši direktyva yra susijusi su specialiosiomis teisėmis, ji buvo pripažinta negaliojančia dėl to, kad nei direktyvos nuostatos, nei jos preambulė nenustato konkrečių teisių rūšių ir nenurodo, kuriais atvejais tokios teisės prieštarauja įvairioms Sutarties straipsnių nuostatoms. Kiek tokios teisės yra susijusios su telekomunikacijų įrangos importu, jos tiekimu rinkai, prijungimu, paleidimu ir priežiūra, specialiosios teisės praktiškai yra tokios teisės, kurias valstybė narė suteikė ribotam įmonių skaičiui bet kokiu įstatymu ar kita teisine priemone, kuri apibrėžtoje geografinėje teritorijoje:- apriboja tokių įmonių skaičių iki dviejų arba daugiau, ne pagal objektyvius, deramus ir nediskriminuojančius kriterijus, arba- nustato kelias konkuruojančias įmones ne pagal pirmiau nurodytus kriterijus, arba- suteikia bet kuriai įmonei arba įmonėms ne pagal pirmiau nurodytus kriterijus bet kokius teisinius arba reguliavimo pranašumus, kurie labai paveikia bet kurios kitos įmonės galimybes verstis bet kuria iš pirmiau išvardytų veiklos rūšių toje pačioje geografinėje vietovėje iš esmės lygiavertėmis sąlygomis.Šis apibrėžimas neprieštarauja Sutarties 92 straipsnio taikymui.(7) Suteiktos išimtinės teisės riboja laisvą telekomunikacijų įrangos (įskaitant ir palydovinės įrangos) judėjimą jos importo bei tiekimo rinkai srityse todėl, kad kai kurie iš šių įrenginių nepatenka į rinką, arba tokių įrenginių prijungimo, paleidimo ir priežiūros srityse, todėl, kad atsižvelgiant į rinkos charakteristikas, o ypač į šių įrenginių įvairovę ir techninį pobūdį, monopolija neturi paskatų teikti tokias paslaugas įrenginių, kurių ji netiekia rinkai ar neimportuoja, atžvilgiu, nei nustatyti jų kainas pagal sąnaudas, kadangi nėra naujai įeinančių į rinką įmonių konkurencijos pavojaus. Atsižvelgiant į tai, kad daugelyje įrangos rinkų paprastai yra didelė telekomunikacijų įrangos įvairovė ir į tikėtiną rinkų, kuriose yra ribotas gamintojų skaičius, plėtrą, bet kokių specialiųjų teisių suteikimas, kurios tiesiogiai arba netiesiogiai – pavyzdžiui, nenumatant atviros ir nediskriminacinės leidimų išdavimo tvarkos – riboja įmonių, turinčių teisę importuoti, tiekti rinkai, prijungti, paleisti ir prižiūrėti tokią įrangą, skaičių, gali turėti tokio paties pobūdžio poveikį, kaip ir išimtinių teisių suteikimas.Tokios specialiosios arba išimtinės teisės yra laikomos priemonėmis, turinčiomis tolygų poveikį kiekybiniams apribojimams, nesuderinamiems su Sutarties 30 straipsniu. Jokios specifinės palydovinio ryšio žemės stočių arba jų pardavimo bei techninės priežiūros rinkos charakteristikos nėra tokios, kuriomis būtų galima pagrįsti tai, kad jų teisinis traktavimas skirtųsi nuo kitos galinės telekomunikacijų įrangos. Todėl yra būtina panaikinti visas dabartiniu metu palydovinio ryšio žemės stočių įrenginių importo, tiekimo rinkai, prijungimo, paleidimo ir priežiūros srityse suteiktas išimtines teises, taip pat tokias teises, kurios turi panašų poveikį – t. y. visas specialiąsias teises, išskyrus tas, kurios suteikiamos kaip teisinis arba reguliavimo pranašumas vienai ar daugiau įmonių ir daro įtaką tik kitų įmonių galimybei verstis bet kuria iš pirmiau išvardytų veiklos rūšių toje pačioje geografinėje vietovėje iš esmės lygiavertėmis sąlygomis.(8) Palydovinio ryšio žemės stočių įrenginiai privalo atitikti esminius reikalavimus, kurie yra suderinti Tarybos direktyva 93/97/EEB [5], ypač kiek tai susiję su efektyviu dažnių panaudojimu. Tokių esminių reikalavimų taikymo priežiūrą iš dalies galima bus vykdyti licencijomis, išduotomis teikti nurodytas paslaugas. Suderinamumas su esminiais reikalavimais bus pasiektas patvirtinus bendrąsias technines taisykles ir suderinus prie licencijų pridedamas sąlygas. Netgi tokiu atveju, jeigu šios sąlygos nėra suderintos, vis vien valstybės narės priima savo šalių taisykles. Abiem atvejais valstybės narės privalo garantuoti, kad tokių taisyklių taikymas nesudarys kliūčių prekybai.(9) Panaikinant specialiąsias arba išimtines teises, susijusias su palydovinio ryšio žemės stočių įrenginių prijungimu, yra būtina pripažinti teisę prijungti šiuos įrenginius prie telekomunikacijų organizacijų eksploatuojamų perjungiamųjų tinklų tam, kad turintys licencijas operatoriai galėtų viešai siūlyti savo paslaugas.(10) 1990 m. birželio 28 d. Komisijos direktyva 90/388/EEB [6] dėl konkurencijos telekomunikacijų paslaugų rinkose, iš dalies pakeista Susitarimu dėl Europos ekonominės erdvės, numato specialiųjų arba išimtinių teisių, kurias valstybės narės suteikė telekomunikacijų paslaugoms teikti, panaikinimą. Tačiau ši direktyva netaikoma palydovinio ryšio paslaugoms.(11) Sujungtose bylose Nr. C-271/90, C-281/90 ir C-289/90 [7], Ispanija prieš Komisiją, Europos Teisingumo Teismas vadovavosi Komisijos 1992 m. lapkričio 17 d. direktyva. Tačiau, kiek ji yra susijusi su specialiosiomis teisėmis, teismas pripažino šią direktyvą negaliojančia dėl to, kad nei direktyvos nuostatos, nei jos preambulė neapibrėžia konkrečių teisių rūšių ir nenurodo, kuriais atvejais tokios teisės prieštarauja įvairioms Sutarties nuostatoms. Dėl nurodytos priežasties šios teisės privalo būti apibrėžtos šioje direktyvoje. Tiek, kiek tokios teisės yra susijusios su telekomunikacijų paslaugomis, specialiosios teisės praktiškai yra tokios teisės, kurias valstybė narė suteikė ribotam įmonių skaičiui bet kokiu įstatymu ar kitomis teisinėmis priemonėmis, kurios apibrėžtoje geografinėje teritorijoje:- apriboja įmonių, kurioms suteikta teisė teikti bet kokias telekomunikacijų paslaugas, skaičių iki dviejų arba daugiau ne pagal objektyvius, deramus ir nediskriminuojančius kriterijus, arba- nustato kelias konkuruojančias įmones, kurioms suteikta teisė teikti bet kokias telekomunikacijų paslaugas, ne pagal pirmiau nurodytus kriterijus, arba- suteikia bet kuriai įmonei arba įmonėms ne pagal pirmiau nurodytus kriterijus teisinius arba reguliavimo pranašumus, kurie gerokai paveikia bet kurios kitos įmonės galimybes teikti tokias pačias telekomunikacijų paslaugas toje pačioje geografinėje vietovėje iš esmės lygiavertėmis sąlygomis.Šis apibrėžimas neprieštarauja Sutarties 92 straipsnio taikymui. Telekomunikacijų paslaugų srityje tokie specialūs teisiniai arba reglamentiniai pranašumai gali, šalia kitų faktorių, suteikti teisę vykdyti privalomus pirkimus tenkinant bendruosius interesus, nukrypstant nuo teritorijų planavimą reglamentuojančios teisės arba gali suteikti galimybę gauti leidimą nesilaikant įprastinės tvarkos.(12) Jeigu valstybė narė riboja įmonių, turinčių teisę teikti palydovines telekomunikacijų paslaugas, skaičių specialiosiomis bei, a forteriori, išimtinėmis teisėmis, tokios teisės yra laikomos apribojimais, kurie yra nesuderinami su Sutarties 59 straipsniu, jeigu tokie apribojimai nėra pateisinami esminiais reikalavimais, kadangi tokios teisės neleidžia kitoms įmonėms teikti (arba gauti) atitinkamas paslaugas kitoms valstybėms narėms (arba iš jų). Kalbant apie palydovinio tinklo paslaugas, tokie esminiai reikalavimai galėtų būti efektyvus dažnių spektro panaudojimas ir žalingųjų trukdžių tarp palydovinių ir kitų kosminių arba antžeminių techninių sistemų išvengimas. Todėl jeigu įranga, naudojama teikti tokias paslaugas, patenkina šiuos palydoviniam ryšiui taikomus esminius reikalavimus, skirtingas palydovinio ryšio teisinis traktavimas nėra pagrįstas. Kita vertus, specialiosios teisės, suteikiamos kaip specialus teisinis ar reguliavimo pranašumas, iš principo neužkerta kelio kitoms įmonėms įeiti į rinką. Todėl kiekvienu konkrečiu atveju yra privaloma įvertinti tokių teisių suderinamumą su Sutartimi, atsižvelgiant į jų poveikį kitų įmonių faktinei laisvei teikti tokias pačias telekomunikacijų paslaugas bei galimą tokių teisių pateisinimą, susietą su atitinkama veikla.(13) Išimtinės teisės, kurios šiuo metu galioja palydovinio ryšio srityje, buvo bendrai suteiktos organizacijoms, jau užimančioms dominuojančią padėtį antžeminių tinklų kūrimo srityje, arba vienai iš tokių organizacijų dukterinių įmonių. Tokios teisės išplečia dominuojančią padėtį, kurią turi šios organizacijos, ir ją sustiprina. Todėl išimtinės teisės, suteiktos palydovinio ryšio srityje, yra nesuderinamos su EB Sutarties 90 straipsniu, nagrinėjant jį kartu su 86 straipsniu.(14) Tokios išimtinės teisės, kurios riboja patekimą į rinką, galimai palydovinio ryšio pasiūlai turi varžantį arba trukdantį poveikį, kuris yra žalingas vartotojams, ir tokiu būdu stabdo techninę pažangą šioje srityje. Kadangi atitinkamų įmonių investavimo sprendimai remiasi gautomis išimtinėmis teisėmis, jos dažnai suteikia pirmenybę antžeminėms ryšių technologijoms, o naujai įeinančios į rinką įmonės gali naudoti palydovinio ryšio technologiją. Paprastai telekomunikacijų organizacijos teikia pirmenybę optinio pluošto antžeminių ryšių linijų plėtrai, o palydovinis ryšys iš esmės buvo naudojamas kaip vienintelis techninis sprendimas, kai alternatyvių antžeminių sistemų sąnaudos būdavo pernelyg didelės, arba duomenų perdavimui ir (arba) televizijos transliavimui, tačiau nebuvo naudojamas kaip papildoma pilnateisė perdavimo technologija. Tokiu būdu, išimtinės teisės nustato apribojimus palydovinio ryšio plėtrai, o tai yra nesuderinama su Sutarties 90 straipsniu, nagrinėjant jį kartu su 86 straipsniu.(15) Tačiau, nagrinėjant palydovinių paslaugų teikimą, yra pateisinama jam taikyti licencijų išdavimo arba deklaravimo tvarką tam, kad būtų užtikrintas atitikimas su esminiais reikalavimais pagal proporcingumo principą. Licencijavimas nėra pagrįstas, jeigu pakaktų taikyti paprastą deklaravimo tvarką tam, kad būtų pasiektas atitinkamas tikslas. Pavyzdžiui, norint teikti palydovinio ryšio paslaugas, į kurias įtrauktas tik priklausomos VSAT žemės stoties panaudojimas valstybėje narėje, tam turėtų būti taikoma tiktai deklaravimo tvarka.(16) Sutarties 90 straipsnio 2 dalis numato išimtis iš šios Sutarties 86 straipsnio, jeigu pastarojo taikymas teisiškai arba faktiškai trukdytų telekomunikacijų organizacijoms vykdyti paskirtus specialius uždavinius. Remiantis šia nuostata, pagal Direktyvą 90/388/EEB pereinamuoju periodu yra leidžiama palikti galioti išimtines teises balso telefonijos srityje."Balso telefonijos" sąvoka yra apibrėžta Direktyvos 90/388/EEB 1 straipsnyje, kaip viešasis tiesioginis kalbos perdavimas bei perjungimas realiu laiku, atliekamas komerciniais tikslais tarp viešojo perjungiamojo tinklo galinių taškų, o tai leidžia bet kuriam vartotojui naudoti įrangą, prijungtą prie tokio tinklo galinio taško tam, kad susisiektų su kitu galiniu to tinklo tašku. Kai kalba yra tiesiogiai perduodama perjungiamaisiais palydovinio ryšio žemės stoties tinklais, toks viešas paslaugų teikimas komerciniais tikslais apskritai gali vykti tiktai tada, kai palydovinio ryšio žemės stoties tinklas yra prijungtas prie viešojo perjungiamojo tinklo.Visoms kitokioms negu balso telefonijos paslaugoms pagal Sutarties 90 straipsnio 2 dalį negali būti pateisinamas jokios specialios tvarkos taikymas, ypač atsižvelgiant į nereikšmingą tokių paslaugų indėlį į bendrą telekomunikacijų organizacijų apyvartą.(17) Palydovinio tinklo paslaugų teikimas radijo ir televizijos programoms perduoti šioje direktyvoje yra telekomunikacijų paslauga, todėl jai yra taikomos šios direktyvos nuostatos. Nepaisant tam tikrų specialiųjų arba išimtinių teisių panaikinimo, vien priėmimui naudojamoms palydovinio ryšio žemės stotims, neprijungtoms prie valstybės narės viešųjų telekomunikacijų tinklų, bei specialiųjų ir išimtinių teisių panaikinimo palydovinėms paslaugoms, teikiamoms visuomeniniams arba privatiems transliuotojams, palydovinio transliavimo paslaugų, teikiamų plačiajai visuomenei ar privatiems transliuotojams, turiniui, palydovinio transliavimo paslaugų, teikiamų plačiajai visuomenei Radijo ryšio reglamentais palydovinėms transliavimo tarnyboms (BSS) ir fiksuotoms palydovinėms tarnyboms (FSS) nustatytais dažnių diapazonais, turiniui bus ir toliau taikomos specifinės taisyklės, kurias valstybės narės priėmė pagal Bendrijos teisę, ir todėl jam nebus taikomos šios direktyvos nuostatos.(18) Ši direktyva nedraudžia priimti priemones pagal Bendrijos teisę ir galiojančius tarptautinius įsipareigojimus, siekiant užtikrinti, kad valstybių narių piliečiai būtų vienodai traktuojami trečiose šalyse.(19) Kai kuriose valstybėse narėse palydovų operatorių licencijuotiems palydovinio ryšio žemės stočių tinklo operatoriams teikiamai nacionalinių, privačių arba tarptautinių palydovinių sistemų palydovinės erdvės ruožo išteklių pasiūlai vis dar yra taikomi reguliavimo apribojimai, kitokie negu atitinkantys dažnių ir vietos koordinavimo tvarką, reikalaujamą pagal tarptautinius valstybių narių įsipareigojimus. Tokie papildomi apribojimai prieštarauja Sutarties 59 straipsniui, kuriame numatoma, kad tokie palydovų operatoriai turėtų turėti visišką laisvę teikti savo paslaugas visoje Bendrijoje, jeigu jie gavo licenciją vienoje valstybėje narėje.(20) Daugelyje valstybių narių bandymus, kuriais siekiama nustatyti, ar nenacionalinių, licencijas turinčių, operatorių palydovinio ryšio žemės stotys atitinka galiojančias technines ir eksploatacines prieigos prie tarpvyriausybinių palydovų sistemų technines sąlygas, atlieka valstybės, kurios teritorijoje veikia tokia palydovinio ryšio stotis, atitinkamą sutartį pasirašiusi nacionalinė institucija. Todėl tokį atitikties įvertinimą vis dar atlieka paslaugų teikėjai – konkurentai.Tokia padėtis neatitinka Sutarties nuostatų, ypač jos 3 straipsnio g punkto ir 90 straipsnio, taikant juos kartu su 86 straipsniu. Todėl valstybėms narėms reikia užtikrinti, kad tokį atitikties įvertinimą būtų galima tiesiogiai atlikti tarp atitinkamo palydovinio ryšio žemės stoties tinklo operatoriaus ir pačios tarpvyriausybinės organizacijos, reguliavimo institucijai tik prižiūrint.(21) Daugumą prieinamų palydovinės erdvės ruožo išteklių siūlo tarptautinės palydovinės organizacijos. Daugelyje valstybių narių kol kas išlieka didelė kaina už tokių išteklių panaudojimą todėl, kad šie ištekliai gali būti įsigyti tiktai iš atitinkamos valstybės narės institucijos, pasirašiusios tarptautinę sutartį. Tokia išskirtinė padėtis, kurią leidžia kai kurios valstybės narės, veda prie Bendrosios rinkos padalijimo, tuo pakenkiant vartotojams, kuriems reikia nurodytų išteklių. Todėl 1991 m. gruodžio 19 d. sprendimu Taryba paragino valstybes nares pagerinti prieigą prie tarpvyriausybinių organizacijų palydovinės erdvės ruožų. Nagrinėjant atskirų telekomunikacijų sistemų kūrimą ir panaudojimą, ribojančios priemonės, priimtos pagal tarptautines konvencijas, kurias pasirašė valstybės narės, taip pat gali turėti poveikį, nesuderinamą su Bendrijos teise, apribodamos pasiūlą vartotojo sąskaita, kaip numatyta 86 straipsnio b punkte. Pastaruoju metu tarptautinėse palydovinėse organizacijose vyksta atitinkamų steigimo dokumentų nuostatų peržiūrėjimas, inter alia, ir dėl prieigos pagerinimo bei atskirų sistemų kūrimo ir naudojimo. Tam, kad Komisija galėtų tinkamai atlikti jai pagal Sutartį paskirtą priežiūros darbą, turėtų būti numatytos priemonės, padedančios valstybėms narėms vykdyti bendradarbiavimo pareigas, numatytas 5 straipsnio pirmoje pastraipoje, susijusias su Sutarties 234 straipsnio 2 dalimi.(22) Įvertinant šioje direktyvoje numatytas priemones, Komisija, remdamasi pagrindinių Sutarties tikslų, nurodytų šios sutarties 2 straipsnyje, įskaitant tikslą stiprinti Bendrijos ekonominę ir socialinę sanglaudą, kaip nurodyta Sutarties 130 straipsnio a punkte, pasiekiamumu, taip pat atsižvelgia į padėtį tose valstybėse narėse, kuriose antžeminis tinklas dar nėra pakankamai išplėtotas, kad galėtų pagrįsti datos, nuo kurios visapusiškai taikomos šios direktyvos nuostatos, atidėjimą šioms valstybėms narėms palydovinių paslaugų srityje tokiu mastu, kuris yra būtinas, iki 1996 m. sausio 1 d.PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisDirektyva 88/301/EEB iš dalies keičiama taip:1. a) Paskutinis 1 straipsnio pirmosios įtraukos sakinys keičiamas taip:"Galinė telekomunikacijų įranga taip pat yra palydovinio ryšio žemės stočių įrenginiai".b) Po antrosios įtraukos įterpiamos toliau išvardytos įtraukos:- ""specialiosios teisės" – tai teisės, kurias valstybė narė suteikė ribotam įmonių skaičiui bet kokiu įstatymu ar kita teisine priemone, kuri apibrėžtoje geografinėje teritorijoje:- apriboja tokių įmonių skaičių iki dviejų arba daugiau ne pagal objektyvius, deramus ir nediskriminuojančius kriterijus arba- nustato kelias konkuruojančias bendroves ne pagal pirmiau nurodytus kriterijus, arba- nustato kelias konkuruojančias bendroves ne pagal pirmiau nurodytus kriterijus, arba- suteikia bet kuriai bendrovei arba įmonėms ne pagal pirmiau nurodytus kriterijus, bet kokius teisinius arba reguliavimo pranašumus, kurie gerokai paveikia bet kurios kitos įmonės galimybes importuoti, pateikti rinkai, prijungti, pradėti eksploatuoti ir (arba) techniškai prižiūrėti galinę telekomunikacijų įrangą toje pačioje geografinėje vietovėje iš esmės lygiavertėmis sąlygomis,- "palydovinio ryšio žemės stoties įrenginiai" – tai galinė telekomunikacijų įranga, kurią galima panaudoti radijo ryšio signalams siųsti, arba ir siųsti, ir priimti ("siuntimas/priėmimas"), arba tiktai priimti ("tik priėmimas"), naudojant palydovus arba kitokias kosmines sistemas."2. Pirmoji 2 straipsnio pastraipa keičiama toliau pateikta pastraipa:"Valstybės narės, kurios suteikė įmonėms specialiąsias arba išimtines teises, užtikrina, kad būtų panaikintos visos išimtinės teisės, taip pat tokios specialiosios teisės, kurios:a) sumažina tokių įmonių skaičių iki dviejų arba daugiau, kaip nurodyta 1 straipsnyje ne pagal objektyvius, deramus ir nediskriminuojančius kriterijus, arbab) nustato kelias konkuruojančias įmones, kaip nurodyta 1 straipsnyje, ne pagal pirmiau nurodytus kriterijus."3. Pirmoji 3 straipsnio įtrauka keičiama tokiu pateikiamu tekstu:- "atsisakyti prijungti palydovinio ryšio žemės stoties įrenginius prie viešųjų telekomunikacijų tinklų ir (arba) pradėti juos eksploatuoti, jeigu jie neatitinka atitinkamų bendrųjų techninių reglamentų, priimtų pagal Tarybos direktyvą 93/97/EEB [8], arba tokiems nesant, neatitinka esminių reikalavimų, išdėstytų tos direktyvos 4 straipsnyje. Nesant suderintų reglamentuojančių sąlygų ar bendrųjų techninių taisyklių, nacionalinės taisyklės turi būti proporcingos tokiems esminiams reikalavimams ir apie jas pranešama Komisijai pagal Direktyvą 83/189/EEB, kai to reikalaujama minėtoje direktyvoje,- atsisakyti prijungti galinę telekomunikacijų įrangą prie viešųjų telekomunikacijų tinklų, jeigu ji neatitinka kai kurių bendrųjų techninių reglamentų, priimtų pagal Tarybos direktyvą 91/263/EEB [9], arba tokiems nesant, neatitinka esminių reikalavimų, išdėstytų tos direktyvos 4 straipsnyje."2 straipsnisDirektyva 90/388/EEB iš dalies keičiama taip:1. 1 straipsnis iš dalies keičiamas taip:a) 1 dalis iš dalies keičiama taip:i) antroji įtrauka keičiama taip:- ""išimtinės teisės"; – tai teisės, kurias valstybė narė suteikia vienai įmonei bet kokiu įstatymu ar kita teisine priemone, palikdama jai teisę teikti telekomunikacijų paslaugą arba verstis tam tikra veikla tam tikroje geografinėje teritorijoje.";ii) toliau pateiktas tekstas įterpiamas kaip trečioji įtrauka:- ""specialiosios teisės"; – tai teisės, kurias valstybė narė suteikė ribotam įmonių skaičiui bet kokiu įstatymu ar kita teisine priemone, kuri tam tikroje geografinėje teritorijoje:- apriboja iki dviejų arba daugiau skaičių tokių įmonių, kurios turi teisę teikti paslaugas arba verstis tam tikra veikla ne pagal objektyvius, deramus ir nediskriminuojančius kriterijus, arba- nustato, ne pagal pirmiau nurodytus kriterijus, kelias konkuruojančias įmones, turinčias teisę teikti paslaugas arba verstis tam tikra veikla, arba- suteikia bet kuriai įmonei arba įmonėms ne pagal pirmiau nurodytus kriterijus teisinius arba reguliavimo pranašumus, kurie pastebimai paveikia bet kurios kitos įmonės galimybes teikti tokias pačias telekomunikacijų paslaugas arba verstis tokia pačia veikla toje pačioje geografinėje teritorijoje iš esmės lygiavertėmis sąlygomis.";iii) ketvirtoji įtrauka pakeičiama taip:- ""telekomunikacijų paslaugos"; – tai paslaugos, į kurių teikimą visiškai arba iš dalies įtrauktas signalų perdavimas ir nukreipimas viešajame telekomunikacijų tinkle telekomunikacinėmis priemonėmis, išskyrus visuomenei teikiamas radijo ir televizijos transliavimo paslaugas bei palydovines paslaugas.";iv) po ketvirtosios įtraukos įterpiamos toliau pateiktos įtraukos:- ""palydovinio ryšio žemės stoties tinklas"; – tai dviejų arba daugiau žemės stočių, kurios palaiko ryšį per palydovą, konfigūracija,- "palydovinio tinklo paslaugos"; – tai palydovinio ryšio žemės stočių tinklų steigimas ir eksploatavimas. Tokios paslaugos susideda bent iš radijo ryšio nuo palydovinio ryšio žemės stoties iki palydovinės erdvės ruožo ("aukštynkryptės perdavimo linijos";) užmezgimo ir radijo ryšio nuo palydovinės erdvės ruožo iki palydovinio ryšio žemės stoties ("žemynkryptės perdavimo linijos";) užmezgimo,- "palydovinio ryšio paslaugos"; – tai paslaugos, kurioms teikti visiškai arba iš dalies naudojamos palydovinio tinklo paslaugos,- "palydovinės paslaugos"; – tai palydovinio ryšio paslaugų teikimas ir (arba) palydovinio tinklo paslaugų teikimas";v) antrasis šeštos įtraukos sakinys keičiamas tokiu tekstu:"Tokiomis priežastimis yra tinklų operacijų saugumas, tinklo vientisumo palaikymas ir, pagrįstais atvejais, paslaugų sąveika bei duomenų apsauga, palydovinių tinklų paslaugų atveju, efektyvus dažnių spektro panaudojimas, ir žalingųjų trukdžių tarp palydovinių telekomunikacijų sistemų ir kitų kosminių arba antžeminių techninių sistemų išvengimas."b) 2 dalis keičiama taip:"2. Ši direktyva netaikoma telekso paslaugoms arba antžeminiam judriajam radijo ryšiui."2. 2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:a) pirma pastraipa keičiama taip:"Nepažeidžiant 1 straipsnio 2 dalies, valstybės narės panaikina visas priemones, kuriomis:a) suteiktos išimtinės teisės teikti telekomunikacijų paslaugas, kitokias negu balso telefonija, irb) suteiktos specialiosios teisės, kurios apriboja turinčių teisę teikti tokias telekomunikacijų paslaugas įmonių skaičių iki dviejų arba daugiau ne pagal objektyvius, deramus ir nediskriminuojančius kriterijus, arbac) suteiktos specialiosios teisės, kurios nustato ne pagal pirmiau nurodytus kriterijus kelias konkuruojančias įmones, turinčias teisę teikti tokias paslaugas.Jos imasi priemonių, užtikrinančių, kad bet kuris operatorius turėtų teisę teikti šias telekomunikacijų paslaugas, kitokias negu balso telefonija."b) Pridedamos toliau pateiktos pastraipos:"Valstybės narės pateikia kriterijus, kuriais remiantis išduodami leidimai, kartu pateikdamos prie tokių leidimų bei deklaravimo tvarkos pridedamas žemės stočių eksploatavimo sąlygas.Valstybės narės nuolatos informuoja Komisiją apie bet kokius planus įdiegti naują licencijavimo tvarką arba pakeisti galiojančią tvarką."3. 6 straipsnis keičiamas taip:a) Po antros pastraipos pridedamos šios pastraipos:"Valstybės narės garantuoja, kad bet kokie mokesčiai, taikomi paslaugų teikėjams kaip leidimo išdavimo tvarkos dalis, būtų pagrįsti objektyviais, viešais ir nediskriminuojančiais kriterijais.Apie mokesčius, juos pagrindžiančius kriterijus ir bet kokius jų pasikeitimus tinkamai ir pakankamai išsamiai paskelbiama taip, kad būtų galima lengvai surasti tokią informaciją.Ne vėliau kaip po devynių mėnesių nuo šios direktyvos paskelbimo bei įvykus pirmiau nurodytiems pasikeitimams, valstybės narės praneša Komisijai, kokiu būdu yra paskelbta informacija. Komisija reguliariai paskelbia nuorodas į tokius pranešimus."b) Pridedama ši pastraipa:"Valstybės narės užtikrina, kad būtų panaikinta palydovinės erdvės ruožo išteklių pasiūla, skirta leidimus turintiems palydovinio ryšio žemės stočių operatoriams, bet kokie reguliavimo draudimai arba apribojimai ir savo teritorijoje suteikia teisę bet kuriam palydovinės erdvės ruožo išteklių teikėjui patikrinti, ar palydovinio ryšio žemės stoties tinklas, naudojamas kartu su atitinkamo teikėjo palydovinės erdvės ruožu, atitinka paskelbtas prieigos prie jo palydovinės erdvės išteklių sąlygas."3 straipsnisValstybės narės, kurios pasirašė tarptautines konvencijas, įsteigiančias tarptautines organizacijas Intelsat, Inmarsat, Eutelsat ir Intersputnik palydovams eksploatuoti, Komisijos prašymu pateikia informaciją apie bet kokias priemones, kurios galėtų prieštarauti Sutarties konkurencijos taisyklėms arba daryti įtaką šios direktyvos arba Tarybos direktyvų, priimtų telekomunikacijų srityje, tikslams.4 straipsnisValstybės narės, ne vėliau kaip po devynių mėnesių nuo šios direktyvos įsigaliojimo, pateikia Komisijai tokią informaciją, kuri leistų Komisijai patvirtinti, kad yra laikomasi 1 ir 2 straipsnių.5 straipsnisŠi direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.6 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1994 m. spalio 13 d.Komisijos varduKarel Van MiertKomisijos narys[1] OL C 8, 1992 1 14, p. 1.[2] OL C 42, 1993 2 15, p. 30.[3] OL L 131, 1988 5 27, p. 73.[4] (1991) ECR I-1223.[5] OL L 290, 1993 11 24, p. 1.[6] OL L 192, 1990 7 24, p. 10.[7] (1992) ECRI-5833.[8] OL L 290, 1993 11 24, p. 1.[9] OL L 128, 1991 5 23, p. 1.--------------------------------------------------


title: 1981 m. liepos 20 d. Tarybos direktyva, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 76/115/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių saugos diržų tvirtinimą, suderinimo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31981L0575

Oficialusis leidinys L 209 , 29/07/1981 p. 0030 - 0031 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 13 tomas 11 p. 0147  specialusis leidimas ispanų kalba: skyrius 13 tomas 11 p. 0213  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 13 tomas 11 p. 0147  specialusis leidimas portugalų kalba skyrius 13 tomas 11 p. 0213

		Tarybos direktyva1981 m. liepos 20 d.iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 76/115/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių saugos diržų tvirtinimą, suderinimo(81/575/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 100 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą [1],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [2],atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [3],kadangi 1975 m. gruodžio 18 d. Tarybos direktyvos 76/115/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių saugos diržų tvirtinimą, suderinimo [4], I priede nustatyti, inter alia, reikalavimai dėl minimalaus saugos diržų tvirtinimų skaičiaus, kurie turi būti įrengti M1 kategorijos transporto priemonėse, kaip jos yra apibrėžiamos 1970 m. vasario 6 d. Tarybos direktyvos 70/156/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių ir jų priekabų tipo patvirtinimą [5], suderinimo I priede, su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 80/1267/EEB [6];kadangi remiantis 1977 m. birželio 28 d. Tarybos direktyva 77/541/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių saugos diržus ir keleivio apsaugos sistemas, suderinimo [7] nuo šiol eismo saugumo sumetimais reikalaujama saugos diržus ir keleivio apsaugos sistemas įrengti ir kitose M bei N kategorijos transporto priemonėse; kadangi todėl EEB motorinių transporto priemonių tipo patvirtinimo tikslais yra būtina numatyti tvirtinimus skirtingų kategorijų transporto priemonėms; kadangi siekiant šio tikslo reikia praplėsti Direktyvos 76/115/EEB taikymo sritį, kad gamintojai transporto priemonėse galėtų įrengti minėtos direktyvos reikalavimus atitinkančius tvirtinimus; kadangi dėl techninio progreso motorinių transporto priemonių konstrukcijos srityje šis praplėtimas tapo įmanomu;kadangi siekiant šio tikslo Direktyva 76/115/EEB turėtų būti iš dalies pakeista;kadangi minėtos direktyvos dalinis pakeitimas reiškia kai kurių Direktyvos 76/155/EEB prieduose nustatytų reikalavimų pakeitimą, atsižvelgiant į techninį progresą; kadangi šios direktyvos nuostatos turėtų įsigalioti tuo pačiu metu, kai turės įsigalioti nuostatos, kurios, priėmus šią direktyvą, bus priimtos siekiant pakeisti Direktyvos 76/115/EEB priedų reikalavimus atsižvelgiant į techninį progresą,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisDirektyva 76/115/EEB iš dalies keičiama taip:1. 2 straipsnis keičiamas taip:"2 straipsnisŠioje direktyvoje "transporto priemonė" – tai bet kuri motorinė M ir N kategorijoms (apibrėžtoms Direktyvos 70/156/EEB I priede) priklausanti kelių transporto priemonė su mažiausiai keturiais ratais ir kurios maksimalus konstrukcinis greitis yra didesnis nei 25 km/val."2. I priede:a) 4.3.1 punktas keičiamas taip:"4.3.1. Kategorijoms M1, M2 (išskyrus transporto priemones, kurių maksimalus leidžiamas svoris yra didesnis nei 3500 kg ir transporto priemones, kuriose yra numatytos specialios vietos stovintiems keleiviams), taip pat kategorijoms N1, N2 ir N3 priklausančių motorinių transporto priemonių priekinėse sėdynėse turi būti du žemutiniai diržo tvirtinimai ir vienas viršutinis. Laikoma, kad priekinėms vidurinėms sėdynėms pakanka dviejų žemutinių diržo tvirtinimų, kai priekinis stiklas yra už atskaitinės zonos, apibrėžtos Direktyvos 74/60/EEB II priede. Kalbant apie diržų tvirtinimus, laikoma, kad priekinis stiklas yra atskaitinės zonos dalis, kai jis gali statiškai liestis su bandymo aparatu, taikant II priede aprašytą metodą.";b) 4.3.1.1 ir 4.3.1.2 punktai išbraukiami;c) 4.3.2 punktas keičiamas taip:"4.3.2. Kategorijai M1 priskiriamų transporto priemonių užpakalinės kraštinės sėdynės turi turėti du žemutinius diržo tvirtinimus ir vieną viršutinį tvirtinimą.";d) 4.3.3 punktas keičiamas taip:"4.3.3. Visoms sėdynėms M1 kategorijos transporto priemonėse, taip pat visoms kitoms neapsaugotoms sėdynėms transporto priemonėse, priklausančiose kitoms 4.3.1 punkte išvardytoms kategorijoms, turi būti ne mažiau kaip du žemutiniai diržo tvirtinimai.Sąvokos "apsaugota sėdynė"; apibrėžime "apsaugota zona"; reiškia zoną prieš sėdynę, kurią sudaro:- erdvė tarp dviejų horizontalių plokštumų, kurių viena praeina per tašką H, kita – 400 mm aukščiau jo,- erdvė tarp dviejų vertikalių išilginių plokštumų, kurios yra simetriškos taško H atžvilgiu ir viena nuo kitos nutolusios 400 mm,- erdvė už skersinės vertikalios plokštumos, kuri nuo taško H nutolusi 1:30 m.Bet kurioje skersinėje vertikalioje plokštumoje "dengimo zona"; reiškia ištisinį paviršių; tokį, kad apsaugos zonoje, jei horizontalia kryptimi ir išilgai būtų projektuojamas 165 mm skersmens rutulys, praeinantis per bet kurį zonos tašką ir per rutulio centrą, neatsirastų jokio plyšio, per kurį tas rutulys galėtų praeiti.Sėdynė laikoma apsaugota, jeigu apsaugos zonoje bendras dengimo zonų paviršiaus plotas yra ne mažiau kaip 800 cm².";e) 4.3.4 punktas keičiamas taip:"4.3.4. Visoms sulankstomoms (atlenkiamoms) sėdynėms, taip pat visoms bet kokios transporto priemonės sėdynėms, nepaminėtoms 4.3.1, 4.3.2 ar 4.3.3 punktuose, diržo tvirtinimų nereikalaujama. Tačiau jeigu transporto priemonėje tvirtinimai šioms sėdynėms yra įrengti, jie turi atitikti šioje direktyvoje nustatytus reikalavimus."2 straipsnisValstybės narės priima nuostatas, kurios įsigalioja tą dieną, kai įsigalioja nuostatos, kurios bus priimtos priėmus šią direktyvą, atsižvelgiant į Direktyvos 76/115/EEB 6 straipsnio nuostatas, kad pastarosios direktyvos priedų reikalavimus būtų galima suderinti su technikos pažanga. Tai padariusios, valstybės narės nedelsdamos apie tai praneša Komisijai.3 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1981 m. liepos 20 d.Tarybos varduPirmininkasP. Walker[1] OL C 87, 1990 9 4 E, p. 5.[2] OL C 265, 1980 10 13, p. 77.[3] OL C 230, 1980 9 8, p. 6.[4] OL L 24, 1976 1 30, p. 6.[5] OL L 42, 1970 2 23, p. 1.[6] OL L 375, 1980 12 31, p. 34.[7] OL L 220, 1977 8 29, p. 95.--------------------------------------------------


title: 2001 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/10/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 91/68/EEB dėl skrepi ligos

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

32001L0010

Oficialusis leidinys L 147 , 31/05/2001 p. 0041 - 0041

		Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/10/EB2001 m. gegužės 22 d.iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 91/68/EEB dėl skrepi ligosEUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 152 straipsnio 4 dalies b punktą,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą [1],atsižvelgdami į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [2],pasikonsultavę su Regionų komitetu,laikydamiesi Sutarties [3] 251 straipsnyje nustatytos tvarkos,kadangi:(1) 1991 m. sausio 28 d. Tarybos direktyvoje 91/68/EEB dėl gyvūnų sveikatos reikalavimų, reglamentuojančių Bendrijos vidaus prekybą avimis ir ožkomis [4], yra nustatyti gyvūnų sveikatos reikalavimai dėl skrepi ligos, apimantys gyvūnų išleidimą į rinką.(2) Komisijai buvo pateiktos mokslinės nuomonės, pirmiausia iš Mokslo iniciatyvinio komiteto, keliais užkrečiamos spongiforminės encefalopatijos (USE) klausimais. Atsižvelgiant į šias nuomones, reikėtų peržiūrėti Direktyvoje 91/68/EEB nustatytas taisykles.(3) Turėtų būti nustatytos nuostatos visais su USE susijusiais klausimais, ypač su gyvų gyvūnų auginimu ir išleidimu į rinką ir su 2001 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 999/2001, nustatančio tam tikrų užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų prevencijos, kontrolės ir likvidavimo taisykles [5], 1 straipsnio 1 dalyje nurodytų gyvūninės kilmės produktų gamyba ir išleidimu į rinką.(4) Ši direktyva yra tiesiogiai susijusi su visuomenės sveikata ir vidaus rinkos veikimu. Todėl tvirtinant tam tikrų užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų prevencijos ir kontrolės taisykles teisiniu pagrindu reikia laikyti Sutarties 152 straipsnio 4 dalies b punktą.(5) Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Direktyvą 91/68/EEB,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisDirektyva 91/68/EEB iš dalies keičiama taip:1) 2 straipsnio 7 dalyje žodžiai "įrašyta B priedo I ir II skirsnių sąrašuose" pakeičiami žodžiais "įrašyta B priedo I skirsnio sąraše".2) 6 straipsnio b punktas išbraukiamas.3) 7 straipsnio 1 dalyje žodžiai "nurodytų B priedo II ir III skirsniuose" pakeičiami žodžiais "nurodytų B priedo III skirsnyje".4) 8 straipsnio 1 dalyje žodžiai "išvardytų B priedo II ir III skirsniuose" pakeičiami žodžiais "išvardytų B priedo III skirsnyje".5) B priedo II skirsnis išbraukiamas.2 straipsnis1. Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję ne vėliau kaip iki 2001 m. birželio 30 d., įgyvendina šią direktyvą. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.Šias nuostatas jos taiko nuo 2001 m. liepos 1 d.Valstybės narės, tvirtindamos šias priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.2. Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus. Komisija apie tai informuoja kitas valstybes nares.3 straipsnisŠi direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.4 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 2001 m. gegužės 22 d.Europos Parlamento varduPirmininkasN. FontaineTarybos varduPirmininkasM. Winberg[1] OL C 45, 1999 2 19, p. 33.[2] OL C 258, 1999 9 10, p. 19.[3] 2000 m. vasario 16 d. Europos Parlamento nuomonė (OL C 339, 2000 11 29, p. 128) ir 2001 m. vasario 12 d. Tarybos sprendimas.[4] OL L 46, 1991 2 19, p. 19. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos sprendimu 94/953/EB (OL L 371, 1994 12 31, p. 14).[5] OL L 147, 2001 5 31, p. 1.--------------------------------------------------


title: 1970 m. birželio 13 d. Tarybos direktyva, ketvirtą kartą iš dalies keičianti 1962 m. spalio 23 d. Tarybos direktyvą dėl valstybių narių taisyklių, susijusių su žmonėms vartoti skirtuose maisto produktuose leidžiamomis naudoti dažiosiomis medžiagomis, suderinimo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31970L0358

Oficialusis leidinys L 157 , 18/07/1970 p. 0036 - 0037 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 13 tomas 1 p. 0148  specialusis leidimas danų kalba: serija I skyrius 1970(II) p. 0377  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 13 tomas 1 p. 0148  specialusis leidimas anglų kalba: serija I skyrius 1970(II) p. 0434  specialusis leidimas graikų k.: skyrius 03 tomas 5 p. 0135  specialusis leidimas ispanų kalba: skyrius 13 tomas 1 p. 0230  specialusis leidimas portugalų kalba skyrius 13 tomas 1 p. 0230

		Tarybos direktyva1970 m. birželio 13 d.ketvirtą kartą iš dalies keičianti 1962 m. spalio 23 d. Tarybos direktyvą dėl valstybių narių taisyklių, susijusių su žmonėms vartoti skirtuose maisto produktuose leidžiamomis naudoti dažiosiomis medžiagomis, suderinimo(70/358/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į 100 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,kadangi vadovaujantis 1962 m. spalio 23 d. Tarybos direktyvos dėl valstybių narių taisyklių, susijusių su žmonėms vartoti skirtuose maisto produktuose leidžiamomis naudoti dažiosiomis medžiagomis, suderinimo [1] su paskutiniais pakeitimais, padarytais 1968 m. gruodžio 20 d. Tarybos direktyva [2], 11 straipsnio 2 dalimi Komisija po konsultacijų su valstybėmis narėmis buvo įgaliota nustatyti analizės metodus, kurių reikia norint patvirtinti, jog yra laikomasi tų grynumo kriterijų, kuriuos turi atitikti dažiosios medžiagos;kadangi Komisijai turi būti patikėta nustatyti pavyzdžių rinkimo tvarką ir kokybinės bei kiekybinės dažiųjų medžiagų, esančių maisto produktuose ir ant jų paviršiaus, analizės metodus;kadangi pageidautina, kad visais atvejais, kai Taryba įgalioja Komisiją įgyvendinti su maisto produktais susijusias taisykles, Maisto produktų nuolatiniame komitete, įkurtame 1969 m. lapkričio 13 d. [3] Tarybos sprendimu, turi būti nustatyta tvarka glaudžiam bendradarbiavimui tarp valstybių narių ir Komiteto užtikrinti,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnis1962 m. spalio 23 d. Tarybos direktyva iš dalies keičiama pagal 2 ir 3 straipsnių nuostatas.2 straipsnis"2. 11a straipsnyje numatyta tvarka naudojama nustatyti:- analizės, kurios reikia patvirtinti, kad laikomasi šios direktyvos III priede nustatytų bendrųjų ir specialiųjų grynumo kriterijų, metodus;- pavyzdžių rinkimo tvarką ir kokybinės bei kiekybinės dažiųjų medžiagų, esančių maisto produktuose ir ant jų paviršiaus, analizės metodus."3 straipsnis"11a straipsnis1. Kai turi būti laikomasi šiame straipsnyje nustatytos tvarkos, pirmininkas savo iniciatyva arba valstybės narės prašymu klausimą perduoda Maisto produktų nuolatiniam komitetui, toliau – komitetas, įkurto 1969 m. lapkričio 13 d. Tarybos sprendimu.2. Komisijos atstovas pateikia komitetui priemonių, kurių turi būti imtasi, projektą. Komitetas savo nuomonę dėl projekto pareiškia per tokį laikotarpį, kurį nustato pirmininkas atsižvelgdamas į klausimo skubumą. Nuomonė pareiškiama 12 balsų dauguma, valstybių narių balsus paskirstant taip, kaip nustatyta Sutarties 148 straipsnio 2 dalyje. Pirmininkas nebalsuoja.3. a) Komisija patvirtina numatytas priemones, jeigu jos atitinka komiteto nuomonę.b) Kai numatytos priemonės neatitinka komiteto nuomonės arba nuomonė nepareiškiama, Komisija nedelsdama pateikia Tarybai pasiūlymą dėl priemonių, kurių turi būti imtasi. Taryba sprendžia kvalifikuota balsų dauguma.c) Jei Taryba per tris mėnesius nuo tos dienos, kai klausimas buvo jai perduotas, nepriima jokio sprendimo, pasiūlytas priemones patvirtina Komisija.11b straipsnis11a straipsnio nuostatos taikomos aštuoniolika mėnesių nuo tos dienos, kai klausimas buvo pirmąkart perduotas Komitetui pagal 11a straipsnio 1 dalį, arba bet kurią kitą atitinkamą nuostatą."4 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1970 m. liepos 13 d.Tarybos varduPirmininkasJ. Ertl[1] OL 115, 1962 11 11, p. 2645/2662.[2] OL L 309, 1968 12 24, p. 24.[3] OL L 291, 1969 11 19, p. 9.--------------------------------------------------


title: 2001 m. gegužės 2 d. Komisijos direktyva 2001/30/EB iš dalies keičianti Direktyvą 96/77/EB, nustatančią konkrečius maisto priedų, išskyrus dažiklius ir saldiklius, grynumo kriterijusTekstas svarbus EEE.

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

32001L0030

Oficialusis leidinys L 146 , 31/05/2001 p. 0001 - 0023

		Komisijos Direktyva 2001/30/EB2001 m. gegužės 2 d.iš dalies keičianti Direktyvą 96/77/EB, nustatančią konkrečius maisto priedų, išskyrus dažiklius ir saldiklius, grynumo kriterijus(tekstas svarbus EEE)EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1988 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyvą 89/107/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių maisto priedus, kuriuos leidžiama naudoti žmonėms vartoti skirtuose maisto produktuose, suderinimo [1] su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 94/34/EB [2], ypač į jos 3 straipsnio 3 dalies a punktą,pasikonsultavusi su Maisto produktų moksliniu komitetu,kadangi:(1) Būtina nustatyti visų 1995 m. vasario 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 95/2/EB dėl maisto priedų, išskyrus dažiklius ir saldiklius [3], su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2001/5/EB [4], išvardytų maisto priedų, išskyrus dažiklius ir saldiklius, grynumo kriterijus.(2) 1996 m. gruodžio 2 d. Komisijos direktyva 96/77/EB, nustatanti konkrečius maisto priedų, išskyrus dažiklius ir saldiklius, grynumo kriterijus [5], su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2000/63/EB [6], nustato daugelio maisto priedų grynumo kriterijus. Ši direktyva turėtų būti papildyta likusių maisto priedų, išvardytų Direktyvoje 95/2/EB, grynumo kriterijais.(3) Būtina atsižvelgti į priedų specifikacijas ir analizės metodus, išdėstytus Jungtinio FAO/WHO maisto priedų ekspertų komiteto (Jecfa) sudarytame Codex Alimentarius.(4) Šioje direktyvoje numatytos priemonės atitinka Maisto produktų nuolatinio komiteto nuomonę,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisDirektyva 96/77/EB iš dalies keičiama taip:Jos priedas papildomas šios direktyvos priedo tekstu.2 straipsnis1. Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję ne vėliau kaip iki 2002 m. birželio 1 d., įgyvendina šią direktyvą. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.2. Valstybės narės, priimdamos šias nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.3. Produktais, kurie buvo pateikti į rinką arba paženklinti etiketėmis iki 2002 m. birželio 1 d. ir kurie neatitinka šios direktyvos reikalavimų, gali būti prekiaujama, kol baigsis jų atsargos.3 straipsnisŠi direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.4 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 2001 m. gegužės 2 d.Komisijos varduDavid ByrneKomisijos narys[1] OL L 40, 1989 2 11, p. 27.[2] OL L 237, 1994 9 10, p. 1.[3] OL L 61, 1995 3 18, p. 1.[4] OL L 55, 2001 2 24, p. 59.[5] OL L 339, 1996 12 30, p. 1.[6] OL L 227, 2000 10 30, p. 1.--------------------------------------------------PRIEDASE 170 (i) KALCIO KARBONATASŠio maisto priedo grynumo kriterijai yra tokie pat, kokie šiam priedui yra nustatyti Direktyvos 95/45/EB, nustatančios tam tikrus dažiklių, skirtų naudoti maisto produktuose, grynumo kriterijus [1], priede.E 353 METAVYNO RŪGŠTISSinonimai | |ApibrėžimasCheminis pavadinimas | Metavyno rūgštis |Cheminė formulė | C4H6O6 |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Ne mažiau kaip 99,5 % |Apibūdinimas | Baltos arba gelsvos spalvos kristalai arba milteliai. Labai tižūs, turi silpną karamelės kvapą |IdentifikavimasA. | Labai gerai tirpsta vandenyje ir etanolyje |B. | Į mėgintuvėlį įdėkite 1–10 mg šios medžiagos ėminį, įpilkite 2 ml koncentruotos sieros rūgšties ir 2 lašus sulforezorcinolio reagento. Pašildytas iki 150 °C, tirpalas įgauna intensyviai violetinę spalvą |GrynumasArsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |E 354 KALCIO TARTRATASSinonimai | L-kalcio tartratas |ApibrėžimasCheminis pavadinimas | Kalcio L(+)-2,3-dihidroksibutandikarboksirūgšties dihidratas |Cheminė formulė | C4H4CaO6 ·. 2H2O |Molekulinė masė | 224,18 |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Ne mažiau kaip 99,8 % |Apibūdinimas | Baltos arba beveik baltos spalvos smulkūs kristaliniai milteliai |IdentifikavimasA.Tirpumas | Mažai tirpus vandenyje. Tirpumas apytikriai 0,01 g/100 ml vandens (20 °C). Labai mažai tirpus etanolyje. Mažai tirpus dietileteryje. Tirpus rūgštyse |B.Savitasis poliarizacijos plokštumos sukimas [α]20D | +7,0o – +7,4o (0,1 % 1N HCl tirpale) |C.5 % suspensijos pH | 6,0–9,0 |GrynumasSulfatai (išreiškiant H2SO4) | Ne daugiau kaip 1 g/kg |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |E 356 NATRIO ADIPATASApibrėžimasCheminis pavadinimas | Natrio adipatas |EINECS | 231–293–5 |Cheminė formulė | C6H8Na2O4 |Molekulinė masė | 190,11 |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Kiekis ne mažesnis kaip 99,0 % (skaičiuojant bevandenei medžiagai) |Apibūdinimas | Balti bekvapiai kristalai arba kristaliniai milteliai |IdentifikavimasA.Lydymosi intervalas | 151 °C–152 oC (adipino rūgšties) |B.Tirpumas | Apytikriai 50 g/100 ml vandens (20 °C) |C.Teigiamas natrio jonų bandymas | |GrynumasVanduo | Ne daugiau kaip 3 % (Karlo Fischerio metodu) |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |E 357 KALIO ADIPATASApibrėžimasCheminis pavadinimas | Kalio adipatas |EINECS | 242–838–1 |Cheminė formulė | C6H8K2O4 |Molekulinė masė | 222,32 |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Kiekis ne mažesnis kaip 99,0 % (skaičiuojant bevandenei medžiagai) |Apibūdinimas | Balti bekvapiai kristalai arba kristaliniai milteliai |IdentifikavimasA.Lydymosi intervalas | 151 °C–152 oC (adipino rūgšties) |B.Tirpumas | Apytikriai 60 g/100 ml vandens (20 °C) |C.Teigiamas natrio jonų bandymas | |GrynumasVanduo | Ne daugiau kaip 3 % (Karlo Fischerio metodu) |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |E 420 (i) GLIUCITOLISŠio maisto priedo grynumo kriterijai yra tokie, kokie šiam priedui nustatyti Direktyvos 95/31/EB, nustatančios konkrečius saldiklių, skirtų naudoti maisto produktuose, grynumo kriterijus, priede [2].E 420 (ii) GLIUCITOLIO SIRUPASŠio maisto priedo grynumo kriterijai yra tokie, kokie šiam priedui nustatyti Direktyvos 95/31/EB, nustatančios konkrečius saldiklių, skirtų naudoti maisto produktuose, grynumo kriterijus, priede.E 421 MANITOLISŠio maisto priedo grynumo kriterijai yra tokie, kokie šiam priedui nustatyti Direktyvos 95/31/EB, nustatančios konkrečius saldiklių, skirtų naudoti maisto produktuose, grynumo kriterijus, priede.E 425 (i) KONJAC DERVAApibrėžimas | Konjac derva yra vandenyje tirpus hidrokoloidas, gaunamas ekstrahuojant vandeniu Konjac miltelius. Konjac milteliai yra neišgryninta žaliavinė medžiaga, ruošiama iš daugiamečio augalo Amorphophallus konjac šaknų. Pagrindinis Konjac dervos komponentas yra vandenyje tirpus didelės molekulinės masės polisacharidas gliukomananas, kurį moliniu santykiu 1,6:1,0 sudaro D-manozės ir D-gliukozės grandys, sujungtos β-(1-4)-gliukozidinėmis jungtimis. Trumpesnės šoninės grandinės yra prijungtos β-(1-3)-gliukozidinėmis jungtimis, be to, 9–19 cukraus grandžių tenka atsitiktiniu būdu prijungta 1 acetilo grupė |Molekulinė masė | Pagrindinio komponento, gliukomanano, vidutinė molekulinė masė yra lygi 200000–2000000 |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Ne mažiau kaip 75 % angliavandenių |Apibūdinimas | Balti kreminiai arba gelsvai rudi milteliai |IdentifikavimasA.Tirpumas | Disperguojasi karštame ar šaltame vandenyje, susidaro labai klampus tirpalas, kurio pH 4,0–7,0 |B.Gelių susidarymas | Į mėgintuvėlį su 1 % ėminio tirpalu įpilkite 5 ml 4 % natrio borato tirpalo ir stipriai supurtykite. Susidaro gelis |C.Termiškai stabilaus gelio susidarymas | Paruoškite 2 % medžiagos tirpalą 30 min. šildydami ėminį verdančio vandens vonioje ir nepertraukiamai maišydami, vėliau tirpalą ataušinkite iki kambario temperatūros. Esant kambario temperatūrai, į visiškai hidratuotą ėminį įpilkite 10 % kalio karbonato tirpalo, po 1 ml kiekvienam gramui ėminio, naudojamo pagaminti 30 g 2 % tirpalo. Pašildykite mišinį vandens vonioje iki 85 °C ir nemaišomą mišinį palikite stovėti 2 h. Šiomis sąlygomis susidaro termiškai stabilus gelis |D.Klampa (1 % tirpalas) | Ne mažesnė kaip 3 kgm-1s-1 esant 25 °C |GrynumasNuodžiūvis | Ne didesnis kaip 12 % (105 °C, 5 h) |Krakmolas | Ne daugiau kaip 3 % |Baltymai | Ne daugiau kaip 3 % (N · 5,7) Azotą nustatykite Kjeldalio metodu. Azoto procentinį kiekį padauginę iš 5,7, gauname ėminio baltymų kiekį |Eteryje tirpi medžiaga | Ne daugiau kaip 0,1 % |Suminis pelenų kiekis | Ne didesnis kaip 5,0 % (800 °C, 3–4 h) |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 2 mg/kg |Salmonella spp. | Nėra 12,5 g |E. coli | Nėra 5 g |E 425 (ii) KONJAC GLIUKOMANANASApibrėžimas | Konjac gliukomananas yra vandenyje tirpus hidrokoloidas, gaunamas vandens turinčiu etanoliu ekstrahuojant Konjac miltelius. Konjac milteliai yra neišgryninta žaliavinė medžiaga, ruošiama iš daugiamečio augalo Amorphophallus konjac šakniagumbių. Pagrindinis Konjac dervos komponentas yra vandenyje tirpus didelės molekulinės masės polisacharidas gliukomananas, kurį moliniu santykiu 1,6:1,0 sudaro D-manozės ir D-gliukozės grandys, sujungtos β-(1-4)-gliukozidinėmis jungtimis, kiekvienos grandinės ilgis maždaug 50 ar 60 grandžių. Maždaug kiekviena 19 monosacharido grandis yra acetilinta |Molekulinė masė | 500000–2000000 |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Suminis mitybinio pluošto kiekis: ne mažesnis kaip 95 %, išreiškiant sausai medžiagai |Apibūdinimas | Lengvai birūs bekvapiai balti arba šiek tiek rusvi smulkūs milteliai |IdentifikavimasA.Tirpumas | Disperguojasi karštame ar šaltame vandenyje, susidaro labai klampus tirpalas, kurio pH 5,0–7,0. Tirpumas padidėja mechaniškai maišant |B.Termiškai stabilaus gelio susidarymas | Paruoškite 2 % ėminio tirpalą 30 min šildydami ėminį verdančio vandens vonioje ir nepertraukiamai maišydami, vėliau tirpalą ataušinkite iki kambario temperatūros. Esant kambario temperatūrai į visiškai hidratuotą ėminį įpilkite 10 % kalio karbonato tirpalo, po 1 ml kiekvienam gramui ėminio, naudojamo pagaminti 30 g 2 % tirpalo. Pašildykite mišinį vandens vonioje iki 85 °C ir nemaišomą mišinį palikite stovėti 2 h. Šiomis sąlygomis susidaro termiškai stabilus gelis |C.Klampa (1 % tirpalas) | Ne mažesnė kaip 20 kgm-1s-1 esant 25 °C |GrynumasNuodžiūvis | Ne didesnis kaip 8 % (105 °C, 3 h) |Krakmolas | Ne daugiau kaip 1 % |Baltymai | Ne daugiau kaip 1,5 % (N · 5,7) Azotą nustatykite Kjeldalio metodu. Azoto procentinį kiekį padauginę iš 5,7, gauname ėminio baltymų kiekį |Eteryje tirpi medžiaga | Ne daugiau kaip 0,5 % |Sulfitas (išreiškiant SO2) | Ne daugiau kaip 4 mg/kg |Chloridas | Ne daugiau kaip 0,02 % |Tirpumas 50 % alkoholyje | Ne daugiau kaip 2 % medžiagos |Suminis pelenų kiekis | Ne didesnis kaip 2,0 % (800 °C, 3–4 h) |Švinas | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Salmonella spp. | Nėra 12,5 g |E. coli | Nėra 5 g |E 504 (ii) MAGNIO BAZINIS KARBONATASSinonimai | Hidratuotas magnio bazinis karbonatas, magnio hidroksidas-karbonatas |ApibrėžimasCheminis pavadinimas | |EINECS | 235–192–7 |Cheminė formulė | 4MgCO3 · Mg(OH)2 · 5H2O |Molekulinė masė | 485 |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Mg kiekis ne mažesnis kaip 40,0 % ir ne didesnis kaip 45 % skaičiuojant MgO |Apibūdinimas | Lengva, puri baltos spalvos masė arba didelio tūrio balti milteliai |IdentifikavimasA.Teigiamas magnio ir karbonato jonų bandymas | |B.Tirpumas | Beveik netirpus vandenyje. Netirpus etanolyje |GrynumasRūgštyje netirpi medžiaga | Ne daugiau kaip 0,05 % |Vandenyje tirpi medžiaga | Ne daugiau kaip 1,0 % |Kalcis | Ne daugiau kaip 1,0 % |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 10 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |E 553b TALKASSinonimai | |Apibrėžimas | Gamtinis hidratuotas magnio silikatas, turintis įvairius kiekius šių lydinčių mineralų: α-kvarco, kalcito, chlorito, dolomito, magnezito ir flogopito |Cheminis pavadinimas | Magnio-vandenilio metasilikatas |EINECS | 238–877–9 |Cheminė formulė | Mg3(Si4O10)(OH)2 |Molekulinė masė | 379,22 |Apibūdinimas | Lengvi vienalyčiai balti arba beveik balti milteliai, riebūs, jei čiupinėti |IdentifikavimasA.IR spinduliuotės sugertis | Būdingos smailės atitinka 3677, 1018ir 669 cm-1 |B.Rentgeno spinduliuotės difrakcija | Smailės atitinka 9,34 / 4,66 / 3,12 Å |C.Tirpumas | Netirpus vandenyje ir etanolyje |GrynumasNuodžiūvis | Ne didesnis kaip 0,5 % (105 °C, 1 h) |Rūgštyje tirpi medžiaga | Ne daugiau kaip 6 % |Vandenyje tirpi medžiaga | Ne daugiau kaip 0,2 % |Rūgštyje tirpi geležis | Neaptinkama |Arsenas | Ne daugiau kaip 10 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |E 554 NATRIO-ALIUMINIO SILIKATASSinonimai | Natrio silikoaliuminatas, aliuminio-natrio silikatas |ApibrėžimasCheminis pavadinimas | Natrio-aliuminio silikatas |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Kiekis skaičiuojant bevandenei medžiagai SiO2: ne mažiau kaip 66,0 % ir ne daugiau kaip 88,0 %Al2O3: ne mažiau kaip 5,0 % ir ne daugiau kaip 15,0 % |Apibūdinimas | Smulkūs balti amorfiški milteliai ar rutuliukai |IdentifikavimasA.Teigiamas natrio, aliuminio ir silikato jonų bandymas | |B.5 % suspensijos pH | 6,5–11,5 |GrynumasNuodžiūvis | Ne didesnis kaip 8 % (105 °C, 2 h) |Iškaitinimo nuostoliai | Ne mažesni kaip 5,0 % ir ne didesni kaip 11,0 % skaičiuojant bevandenei medžiagai (1000 °C, iki pastoviosios masės) |Natris | Ne mažiau kaip 5,0 % ir ne daugiau kaip 8,5 % (išreiškiant Na2O) skaičiuojant bevandenei medžiagai |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |E 555 KALIO-ALIUMINIO SILIKATASSinonimai | |Apibrėžimas | Gamtinius žėručius iš esmės sudaro kalio-aliuminio silikatas (muskovitas) |EINECS | 310–127–6 |Cheminis pavadinimas | Kalio-aliuminio silikatas |Cheminė formulė | KAl2[AlSi3O10](OH)2 |Molekulinė masė | 398 |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Kiekis ne mažesnis kaip 98 % |Apibūdinimas | Šviesiai pilki arba balti kristaliniai žvyneliai ar milteliai |IdentifikavimasA.Tirpumas | Netirpus vandenyje, praskiestose rūgštyse bei šarmuose ir organiniuose tirpikliuose |GrynumasNuodžiūvis | Ne didesnis kaip 0,5 % (105 °C, 2 h) |Stibis | Ne daugiau kaip 20 mg/kg |Cinkas | Ne daugiau kaip 25 mg/kg |Baris | Ne daugiau kaip 25 mg/kg |Chromas | Ne daugiau kaip 100 mg/kg |Varis | Ne daugiau kaip 25 mg/kg |Nikelis | Ne daugiau kaip 50 mg/kg |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 2 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 10 mg/kg |E 556 KALCIO-ALIUMINIO SILIKATASSinonimai | Kalcio aliumosilikatas, kalcio silikoaliuminatas, aliuminio-kalcio silikatas |ApibrėžimasCheminis pavadinimas | Kalcio-aliuminio silikatas |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Kiekis skaičiuojant bevandenei medžiagai SiO2: ne mažiau kaip 44,0 % ir ne daugiau kaip 50,0 %Al2O3: ne mažiau kaip 3,0 % ir ne daugiau kaip 5,0 %CaO: ne mažiau kaip 32,0 % ir ne daugiau kaip 38,0 % |Apibūdinimas | Smulkūs balti lengvai birūs milteliai |IdentifikavimasA.Teigiamas kalcio, aliuminio ir silikato jonų bandymas | |GrynumasNuodžiūvis | Ne didesnis kaip 10,0 % (105 °C, 2 h) |Iškaitinimo nuostoliai | Ne mažesni kaip 14,0 % ir ne didesni kaip 18 % skaičiuojant bevandenei medžiagai (1000 °C, iki pastoviosios masės) |Fluoridas | Ne daugiau kaip 50 mg/kg |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 10 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |E 558 BENTONITASApibrėžimas | Bentonitas yra natūralus molis, kurio didelę dalį sudaro montmorilonitas, gamtinis hidratuotas aliuminio silikatas, kuriame kai kurie aliuminio ir silicio atomai buvo natūraliai pakeisti kitais atomais, pvz., magnio ir geležies. Kalcio ir natrio jonai yra uždaryti tarp mineralinių sluoksnių. Yra keturi paplitę bentonito tipai: natūralus natrio bentonitas, natūralus kalcio bentonitas, natrio jonais aktyvuotas bentonitas ir rūgštimi aktyvuotas bentonitas |EINECS | 215–108–5 |Cheminis pavadinimas | Kalio-aliuminio silikatas |Cheminė formulė | (Al, Mg)8(Si4O10)(OH)8 · 12H2O |Molekulinė masė | 819 |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Montmorilonito kiekis ne mažesnis kaip 80 % |Apibūdinimas | Labai smulkūs gelsvi ar pilkai balti milteliai arba granulės. Dėl bentonito sandaros vanduo sugeriamas visu bentonito tūriu ir išoriniu paviršiumi (brinkimo savybės) |IdentifikavimasA.Metileno mėlynojo bandymas | |B.Rentgeno spinduliuotės difrakcija | Būdingos smailės atitinka 12,5/ 15 Å |C.IR spinduliuotės sugertis | Smailės atitinka 428 / 470 / 530 / 1110-1020 / 3750–3400 cm-1 |GrynumasNuodžiūvis | Ne didesnis kaip 15,0 % (105 °C, 2 h) |Arsenas | Ne daugiau kaip 2 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 20 mg/kg |E 559 ALIUMINIO SILIKATAS (KAOLINAS)Sinonimai | Kaolinas (lengvasis ar sunkusis) |Apibrėžimas | Hidratuotas aluminio silikatas (kaolinas) yra išgrunintas baltas plastiškas molis, sudarytas iš kaolinito, kalio-aliuminio silikato, putnagų ir kvarco. Kalcinavimas neturi būti apdorojimo būdas. |EINECS | 215–286–4 (kaolinitas) |Cheminė formulė | Al2Si2O5(OH)4 (kaolinitas) |Molekulinė masė | 264 |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Kiekis ne mažesnis kaip 90 % (suma silicio dioksido ir aliuminio oksido, po iškaitinimo) silicio dioksidas (SiO2)nuo 45 % iki 55 %aliuminio oksidas (Al2O3)nuo 30 % iki 39 % |Apibūdinimas | Smulkūs balti arba pilkai balti riebūs milteliai. Kaoliną sudaro puri atsitiktinai orientuotų kaolinito dribsnių sankaupų ar atskirų šešiakampių dribsnių masė) |IdentifikavimasA.Teigiamas aliuminio oksido ir silikato jono bandymas | |B.Rentgeno spinduliuotės difrakcija | Būdingos smailės atitinka 7,18 / 3,58 / 2,38 / 1,78 Å |C.IR spinduliuotės sugertis | Smailės atitinka 3700 ir 3620 cm-1 |GrynumasIškaitinimo nuostoliai | 10–14 % (1000 °C, iki pastoviosios masės) |Vandenyje tirpi medžiaga | Ne daugiau kaip 0,3 % |Rūgštyje tirpi medžiaga | Ne daugiau kaip 2,0 % |Geležis | Ne daugiau kaip 5 % |Kalio oksidas (K2O) | Ne daugiau kaip 5 % |Anglis | Ne daugiau kaip 0,5 % |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |E 620 GLUTAMO RŪGŠTISSinonimai | L-glutamo rūgštis, L-α-aminoglutaro rūgštis |ApibrėžimasCheminis pavadinimas | L-glutamo rūgštis, L-2-aminopentandikarboksirūgštis |EINECS | 200–293–7 |Cheminė formulė | C5H9NO4 |Molekulinė masė | 147,13 |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Kiekis ne mažesnis kaip 99,0 % ir ne didesnis kaip 101,0 % skaičiuojant bevandenei medžiagai |Apibūdinimas | Balti kristalai ar kristaliniai milteliai |IdentifikavimasA.Teigiamas glutamo rūgšties plonasluoksnės chromatografijos bandymas | |B.Savitasis poliarizacijos plokštumos sukimas | +31,5o – +32,2o (10 % (skaičiuojant bevandenei medžiagai) tirpalas 2 N HCl, 200 mm mėgintuvėlis) |C.Sotaus tirpalo pH | 3,0–3,5 |GrynumasNuodžiūvis | Ne didesnis kaip 0,2 % (80 °C, 3 h) |Sulfatiniai pelenai | Ne daugiau kaip 0,2 % |Chloridas | Ne daugiau kaip 0,2 % |Pirolidonkarboksirūgštis | Ne daugiau kaip 0,2 % |Švinas | Ne daugiau kaip 2 mg/kg |E 621 MONONATRIO GLUTAMATASSinonimai | Natrio glutamatas |ApibrėžimasCheminis pavadinimas | Mononatrio L-glutamato monohidratas |EINECS | 205–538–1 |Cheminė formulė | C5H8NaNO4 · H2O |Molekulinė masė | 187,13 |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Kiekis ne mažesnis kaip 99,0 % ir ne didesnis kaip 101,0 % skaičiuojant bevandenei medžiagai |Apibūdinimas | Balti beveik bekvapiai kristalai ar kristaliniai milteliai |IdentifikavimasA.Teigiamas natrio jonų bandymas | |B.Teigiamas glutamo rūgšties plonasluoksnės chromatografijos bandymas | |C.Savitasis poliarizacijos plokštumos sukimas | +24,8o – +25,3o (10 % (skaičiuojant bevandenei medžiagai) tirpalas 2 N HCl, 200 mm mėgintuvėlis) |D.5 % tirpalo pH | 6,7–7,2 |GrynumasNuodžiūvis | Ne didesnis kaip 0,5 % (98 °C, 5 h) |Chloridas | Ne daugiau kaip 0,2 % |Pirolidonkarboksirūgštis | Ne daugiau kaip 0,2 % |Švinas | Ne daugiau kaip 2 mg/kg |E 622 MONOKALIO GLUTAMATASSinonimai | Kalio glutamatas |ApibrėžimasCheminis pavadinimas | Monokalio L-glutamato monohidratas |EINECS | 243–094–0 |Cheminė formulė | C5H8KNO4 · H2O |Molekulinė masė | 203,24 |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Kiekis ne mažesnis kaip 99,0 % ir ne didesnis kaip 101,0 % skaičiuojant bevandenei medžiagai |Apibūdinimas | Balti beveik bekvapiai kristalai ar kristaliniai milteliai |IdentifikavimasA.Teigiamas kalio jonų bandymas | |B.Teigiamas glutamo rūgšties plonasluoksnės chromatografijos bandymas | |C.Savitasis poliarizacijos plokštumos sukimas | +22,5o – +24,0o (10 % tirpalas (skaičiuojant bevandenei medžiagai) 2 N HCl, 200 mm mėgintuvėlis) |D.2 % tirpalo pH | 6,7–7,3 |GrynumasNuodžiūvis | Ne didesnis kaip 0,2 % (80 °C, 5 h) |Chloridas | Ne daugiau kaip 0,2 % |Pirolidonkarboksirūgštis | Ne daugiau kaip 0,2 % |Švinas | Ne daugiau kaip 2 mg/kg |E 623 KALCIO DIGLUTAMATASSinonimai | Kalcio glutamatas |ApibrėžimasCheminis pavadinimas | Monokalcio di-L-glutamatas |EINECS | 242–905–5 |Cheminė formulė | C10H16CaN2O8 · xH2O (x = 0, 1, 2 ar 4) |Molekulinė masė | 332,32 (bevandenio) |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Kiekis ne mažesnis kaip 98,0 % ir ne didesnis kaip 102,0 % skaičiuojant bevandenei medžiagai |Apibūdinimas | Balti beveik bekvapiai kristalai ar kristaliniai milteliai |IdentifikavimasA.Teigiamas kalcio jonų bandymas | |B.Teigiamas glutamo rūgšties plonasluoksnės chromatografijos bandymas | |C.Savitasis poliarizacijos plokštumos sukimas | +27,4o – +29,2o (kalcio diglutamato, kai x = 4) (10 % (skaičiuojant bevandenei medžiagai) tirpalas 2 N HCl, 200 mm mėgintuvėlis) |GrynumasVanduo | Ne daugiau kaip 19 % (kalcio diglutamato, kai x = 4) (Karlo Fischerio metodu) |Chloridas | Ne daugiau kaip 0,2 % |Pirolidonkarboksirūgštis | Ne daugiau kaip 0,2 % |Švinas | Ne daugiau kaip 2 mg/kg |E 624 MONOAMONIO GLUTAMATASSinonimai | Amonio glutamatas |ApibrėžimasCheminis pavadinimas | Monoamonio L-glutamato monohidratas |EINECS | 231–447–1 |Cheminė formulė | C5H12N2O4 · H2O |Molekulinė masė | 182,18 |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Kiekis ne mažesnis kaip 99,0 % ir ne didesnis kaip 101,0 % skaičiuojant bevandenei medžiagai |Apibūdinimas | Balti beveik bekvapiai kristalai ar kristaliniai milteliai |IdentifikavimasA.Teigiamas amonio jonų bandymas | |B.Teigiamas glutamo rūgšties plonasluoksnės chromatografijos bandymas | |C.Savitasis poliarizacijos plokštumos sukimas [α]20D | +25,4o – +26,4o (10 % (skaičiuojant bevandenei medžiagai) tirpalas 2 N HCl, 200 mm mėgintuvėlis) |D.5 % tirpalo pH | 6,0–7,0 |GrynumasNuodžiūvis | Ne didesnis kaip 0,5 % (50 °C, 4 h) |Sulfatiniai pelenai | Ne daugiau kaip 0,1 % |Pirolidonkarboksirūgštis | Ne daugiau kaip 0,2 % |Švinas | Ne daugiau kaip 2 mg/kg |E 625 MAGNIO DIGLUTAMATASSinonimai | Magnio glutamatas |ApibrėžimasCheminis pavadinimas | Monomagnio di-L-glutamato tetrahidratas |EINECS | 242–413–0 |Cheminė formulė | C10H16MgN2O8 · 4H2O |Molekulinė masė | 388,62 |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Kiekis ne mažesnis kaip 95,0 % ir ne didesnis kaip 105,0 % skaičiuojant bevandenei medžiagai |Apibūdinimas | Bekvapiai balti ar beveik balti kristalai ar milteliai |IdentifikavimasA.Teigiamas magnio jonų bandymas | |B.Teigiamas glutamo rūgšties plonasluoksnės chromatografijos bandymas | |C.Savitasis poliarizacijos plokštumos sukimas [α]D20 | +23,8o – +24,4o (10 % tirpalas (skaičiuojant bevandenei medžiagai) 2 N HCl, 200 mm mėgintuvėlis) |D.10 % tirpalo pH | 6,4–7,5 |GrynumasVanduo | Ne daugiau kaip 24 % (Karlo Fischerio metodu) |Chloridas | Ne daugiau kaip 0,2 % |Pirolidonkarboksirūgštis | Ne daugiau kaip 0,2 % |Švinas | Ne daugiau kaip 2 mg/kg |E 626 GUANILO RŪGŠTISSinonimai | 5'-guanilo rūgštis |ApibrėžimasCheminis pavadinimas | Guanozin-5'-monofosforo rūgštis |EINECS | 201–598–8 |Cheminė formulė | C10H14N5O8P |Molekulinė masė | 363,22 |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Kiekis ne mažesnis kaip 97,0 % skaičiuojant bevandenei medžiagai |Apibūdinimas | Bekvapiai bespalviai ar balti kristalai ar balti kristaliniai milteliai |IdentifikavimasA.Teigiamas ribozės ir organinio fosfato bandymas | |B.0,25 % tirpalo pH | 1,5–2,5 |C.Spektrometrija | 20 mg/l tirpalo 0,01 N HCl absorbcijos maksimumas atitinka 256 nm |GrynumasNuodžiūvis | Ne didesnis kaip 1,5 % (120 °C, 4 h) |Kiti nukleotidai | Neaptinkami plonasluoksnės chromatografijos bandymu |Švinas | Ne daugiau kaip 2 mg/kg |E 627 DINATRIO GUANILATASSinonimai | Natrio guanilatas, natrio 5'-guanilatas |ApibrėžimasCheminis pavadinimas | Dinatrio guanozin-5'-monofosfatas |EINECS | 221–849–5 |Cheminė formulė | C10H12N5Na2O8P · x H2O (x = apytikriai 7) |Molekulinė masė | 407,19 (bevandenio) |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Kiekis ne mažesnis kaip 97,0 % skaičiuojant bevandenei medžiagai |Apibūdinimas | Bekvapiai bespalviai ar balti kristalai arba balti kristaliniai milteliai |IdentifikavimasA.Teigiamas ribozės, organinio fosfato ir natrio jonų bandymas | |B.5 % tirpalo pH | 7,0–8,5 |C.Spektrometrija | 20 mg/l tirpalo 0,01 N HCl absorbcijos maksimumas atitinka 256 nm |GrynumasNuodžiūvis | Ne didesnis kaip 25 % (120 °C, 4 h) |Kiti nukleotidai | Neaptinkami plonasluoksnės chromatografijos metodu |Švinas | Ne daugiau kaip 2 mg/kg |E 628 DIKALIO GUANILATASSinonimai | Kalio guanilatas, kalio 5'-guanilatas |ApibrėžimasCheminis pavadinimas | Dikalio guanozin-5'-monofosfatas |EINECS | 226–914–1 |Cheminė formulė | C10H12N5K2O8P |Molekulinė masė | 439,40 |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Kiekis ne mažesnis kaip 97,0 % skaičiuojant bevandenei medžiagai |Apibūdinimas | Bekvapiai bespalviai ar balti kristalai arba balti kristaliniai milteliai |IdentifikavimasA.Teigiamas ribozės, organinio fosfato ir kalio jonų bandymas | |B.5 % tirpalo pH | 7,0–8,5 |C.Spektrometrija | 20 mg/l tirpalo 0,01 N HCl absorbcijos maksimumas atitinka 256 nm |GrynumasNuodžiūvis | Ne didesnis kaip 5 % (120 °C, 4 h) |Kiti nukleotidai | Neaptinkami plonasluoksnės chromatografijos bandymu |Švinas | Ne daugiau kaip 2 mg/kg |E 629 KALCIO GUANILATASSinonimai | Kalcio 5'-guanilatas |ApibrėžimasCheminis pavadinimas | Kalcio guanozin-5'-monofosfatas |Cheminė formulė | C10H12N5CaO8P · nH2O |Molekulinė masė | 401,20 (bevandenio) |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Kiekis ne mažesnis kaip 97,0 % skaičiuojant bevandenei medžiagai |Apibūdinimas | Bekvapiai balti arba beveik balti kristalai arba milteliai |IdentifikavimasA.Teigiamas ribozės, organinio fosfato ir kalcio jonų bandymas | |B.0,05 % tirpalo pH | 7,0–8,0 |C.Spektrometrija | 20 mg/l tirpalo 0,01 N HCl absorbcijos maksimumas atitinka 256 nm |GrynumasNuodžiūvis | Ne didesnis kaip 23 % (120 °C, 4 h) |Kiti nukleotidai | Neaptinkami plonasluoksnės chromatografijos bandymu |Švinas | Ne daugiau kaip 2 mg/kg |E 630 INOZINO RŪGŠTISSinonimai | 5'-inozino rūgštis |ApibrėžimasCheminis pavadinimas | Inozin-5'-monofosforo rūgštis |EINECS | 205–045–1 |Cheminė formulė | C10H13N4O8P |Molekulinė masė | 348,21 |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Kiekis ne mažesnis kaip 97,0 % skaičiuojant bevandenei medžiagai |Apibūdinimas | Bekvapiai bespalviai ar balti kristalai ar milteliai |IdentifikavimasA.Teigiamas ribozės ir organinio fosfato bandymas | |B.5 % tirpalo pH | 1,0–2,0 |C.Spektrometrija | 20 mg/l tirpalo 0,01 N HCl absorbcijos maksimumas atitinka 250 nm |GrynumasNuodžiūvis | Ne didesnis kaip 3,0 % (120 °C, 4 h) |Kiti nukleotidai | Neaptinkami plonasluoksnės chromatografijos bandymu |Švinas | Ne daugiau kaip 2 mg/kg |E 631 DINATRIO INOZINATASSinonimai | Natrio inozinatas, natrio 5'-inozinatas |ApibrėžimasCheminis pavadinimas | Dinatrio inozin-5'-monofosfatas |EINECS | 225–146–4 |Cheminė formulė | C10H11N4Na2O8P · H2O |Molekulinė masė | 392,17 (bevandenio) |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Kiekis ne mažesnis kaip 97,0 % skaičiuojant bevandenei medžiagai |Apibūdinimas | Bekvapiai bespalviai ar balti kristalai ar milteliai |IdentifikavimasA.Teigiamas ribozės, organinio fosfato ir natrio jonų bandymas | |B.5 % tirpalo pH | 7,0–8,5 |C.Spektrometrija | 20 mg/l tirpalo 0,01 N HCl absorbcijos maksimumas atitinka 250 nm |GrynumasVanduo | Ne daugiau kaip 28,5 % (Karlo Fischerio metodu) |Kiti nukleotidai | Neaptinkami plonasluoksnės chromatografijos bandymu |Švinas | Ne daugiau kaip 2 mg/kg |E 632 DIKALIO INOZINATASSinonimai | Kalio inozinatas, kalio 5'-inozinatas |ApibrėžimasCheminis pavadinimas | Dikalio inozin-5'-monofosfatas |EINECS | 243–652–3 |Cheminė formulė | C10H11N4K2O8P |Molekulinė masė | 424,39 |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Kiekis ne mažesnis kaip 97,0 % skaičiuojant bevandenei medžiagai |Apibūdinimas | Bekvapiai bespalviai ar balti kristalai ar milteliai |IdentifikavimasA.Teigiamas ribozės, organinio fosfato ir kalio jonų bandymas | |B.5 % tirpalo pH | 7,0–8,5 |C.Spektrometrija | 20 mg/l tirpalo 0,01 N HCl absorbcijos maksimumas atitinka 250 nm |GrynumasVanduo | Ne daugiau kaip 10,0 % (Karlo Fischerio metodu) |Kiti nukleotidai | Neaptinkami plonasluoksnės chromatografijos bandymu |Švinas | Ne daugiau kaip 2 mg/kg |E 633 KALCIO INOZINATASSinonimai | Kalcio 5'-inozinatas |ApibrėžimasCheminis pavadinimas | Kalcio inozin-5'-monofosfatas |Cheminė formulė | C10H11CaN4O8P · nH2O |Molekulinė masė | 386,19 (bevandenio) |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Kiekis ne mažesnis kaip 97,0 % skaičiuojant bevandenei medžiagai |Apibūdinimas | Bekvapiai bespalviai ar balti kristalai ar milteliai |IdentifikavimasA.Teigiamas ribozės, organinio fosfato ir kalcio jonų bandymas | |B.0,05 % tirpalo pH | 7,0–8,0 |C.Spektrometrija | 20 mg/l tirpalo 0,01 N HCl absorbcijos maksimumas atitinka 250 nm |GrynumasVanduo | Ne daugiau kaip 23,0 % (Karlo Fischerio metodu) |Kiti nukleotidai | Neaptinkami plonasluoksnės chromatografijos bandymu |Švinas | Ne daugiau kaip 2 mg/kg |E 634 KALCIO 5'-RIBONUKLEOTIDASApibrėžimasCheminis pavadinimas | Kalcio 5'-ribonukleotidas iš esmės yra kalcio inozin-5-monofosfato ir kalcio guanozin-5'-monofosfato mišinys |Cheminė formulė | C10H11N4CaO8P · nH2O ir C10H12N5CaO8P · nH2O |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Abiejų pagrindinių komponentų kiekis ne mažesnis kaip 97,0 %, o kiekvieno komponento kiekis yra ne mažesnis kaip 47 % ir ne didesnis kaip 53 % kiekvienu atveju skaičiuojant bevandenei medžiagai |Apibūdinimas | Bekvapiai balti ar beveik balti kristalai ar milteliai |IdentifikavimasA.Teigiamas ribozės, organinio fosfato ir kalcio jonų bandymas | |B.0,05 % tirpalo pH | 7,0–8,0 |GrynumasVanduo | Ne daugiau kaip 23,0 % (Karlo Fischerio metodu) |Kiti nukleotidai | Neaptinkami plonasluoksnės chromatografijos bandymu |Švinas | Ne daugiau kaip 2 mg/kg |E 635 DINATRIO 5'-RIBONUKLEOTIDASSinonimai | Natrio 5'-ribonukleotidas |ApibrėžimasCheminis pavadinimas | Dinatrio 5'-ribonukleotidas iš esmės yra dinatrio inozin-5-monofosfato ir dinatrio guanozin-5'-monofosfato mišinys |Cheminė formulė | C10H11N4O8P · nH2O ir C10H12N5Na2O8P · nH2O |Pagrindinės medžiagos kiekis (praba) | Abiejų pagrindinių komponentų kiekis ne mažesnis kaip 97,0 %, o kiekvieno komponento kiekis yra ne mažesnis kaip 47 % ir ne didesnis kaip 53 % kiekvienu atveju skaičiuojant bevandenei medžiagai |Apibūdinimas | Bekvapiai balti ar beveik balti kristalai ar milteliai |IdentifikavimasA.Teigiamas ribozės, organinio fosfato ir natrio jonų bandymas | |B.5 % tirpalo pH | 7,0–8,5 |GrynumasVanduo | Ne daugiau kaip 26,0 % (Karlo Fischerio metodu) |Kiti nukleotidai | Neaptinkami plonasluoksnės chromatografijos bandymu |Švinas | Ne daugiau kaip 2 mg/kg |E 905 MIKROKRISTALINIS VAŠKASSinonimai | Naftos vaškas |Apibrėžimas | Mikrokristalinis vaškas yra grynintas kietųjų sočiųjų naftos angliavandenilių, daugiausia šakotos grandinės parafinų, mišinys |Apibūdinimas | Baltos arba gintaro spalvos bekvapis vaškas |IdentifikavimasA.Tirpumas | Netirpus vandenyje, labai mažai tirpus etanolyje |B.Lūžio rodiklis | ND 100: 1,434–1,448 |GrynumasMolekulinė masė | Vidutiniškai ne mažesnė kaip 500 |Klampa esant 100 °C | Ne mažesnė kaip 1,1 · 10-5 m2s-1 |Likutis po iškaitinimo | Ne didesnis kaip 0,1 % |Anglies atomų skaičius, atitinkantis 5 % distiliavimo tašką | Molekulių, kurių anglies atomų skaičius yra mažesnis kaip 25, yra ne daugiau kaip 5 % |Spalva | Bandymą išlaiko |Siera | Ne daugiau kaip 0,4 % |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |nm | Didžiausias 1 cm sluoksnio optinis tankis |280–289 | 0,15 |290–299 | 0,12 |300–359 | 0,08 |360–400 | 0,02 ||E 912 MONTANO RŪGŠČIŲ ESTERIAIApibrėžimas | Montano rūgštys ir (arba) jų ir etilenglikolio, ir (arba) 1,3-butandiolio, ir (arba) glicerolio esteriai |Cheminis pavadinimas | Montano rūgščių esteriai |Apibūdinimas | Beveik balti arba gelsvi dribsniai, milteliai, granulės arba tabletes |IdentifikavimasA.Tankis (20 °C) | 0,98–1,05 |B.Lašėjimo temperatūra | Didesnė kaip 77 °C |GrynumasRūgščių skaičius | Ne didesnis kaip 40 |Glicerolis | Ne daugiau kaip 1 % (dujų chromatografijos metodu) |Kiti polihidroksiliniai alkoholiai | Ne daugiau kaip 1 % (dujų chromatografijos metodu) |Kitų tipų vaškas | Neaptinkamas (diferencinės skenuojančios kalorimetrijos ir (arba) infraraudonosios spektroskopijos metodu) |Arsenas | Ne daugiau kaip 2 mg/kg |Chromas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 2 mg/kg |E 914 OKSIDUOTO POLIETILENO VAŠKASApibrėžimas | Poliniai švelnios polietileno oksidacijos reakcijos produktai |Cheminis pavadinimas | Oksiduotas polietilenas |Apibūdinimas | Beveik balti dribsniai, milteliai, granulės arba tabletes |IdentifikavimasA.Tankis (20 °C) | 0,92–1,05 |B.Lašėjimo temperatūra | Didesnė kaip 95 °C |GrynumasRūgščių skaičius | Ne didesnis kaip 70 |Klampa esant 120 °C | Ne mažesnė kaip 8,1 · 10-5 m2s-1 |Kitų tipų vaškas | Neaptinkamas (diferencinės skenuojančios kalorimetrijos ir (arba) infraraudonosios spektroskopijos metodu) |Deguonis | Ne daugiau kaip 9,5 % |Chromas | Ne daugiau kaip 5 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 2 mg/kg |E 950 ACESULFAMO KŠio maisto produktų priedo grynumo kriterijai yra tokie, kokie šiam priedui nustatyti Direktyvos 95/31/EB, nustatančios konkrečius saldiklių, skirtų naudoti maisto produktuose, grynumo kriterijus, priede.E 951 ASPARTAMASŠio maisto priedo grynumo kriterijai yra tokie, kokie šiam priedui nustatyti Direktyvos 95/31/EB, nustatančios konkrečius saldiklių, skirtų naudoti maisto produktuose, grynumo kriterijus, priede.E 953 IZOMALTASŠio maisto priedo grynumo kriterijai yra tokie, kokie šiam priedui nustatyti Direktyvos 95/31/EB, nustatančios konkrečius saldiklių, skirtų naudoti maisto produktuose, grynumo kriterijus, su pakeitimais, padarytais Direktyva 98/66/EB, priede.E 957 TAUMATINASŠio maisto priedo grynumo kriterijai yra tokie, kokie šiam priedui nustatyti Direktyvos 95/31/EB, nustatančios konkrečius saldiklių, skirtų naudoti maisto produktuose, grynumo kriterijus, priede.E 959 NEOHESPERIDINO DIHIDROCHALKONASŠio maisto priedo grynumo kriterijai yra tokie, kokie šiam priedui nustatyti Direktyvos 95/31/EB, nustatančios konkrečius saldiklių, skirtų naudoti maisto produktuose, grynumo kriterijus, priede.E 965 (i) MALTITOLISŠio maisto priedo grynumo kriterijai yra tokie, kokie šiam priedui nustatyti Direktyvos 95/31/EB, nustatančios konkrečius saldiklių, skirtų naudoti maisto produktuose, grynumo kriterijus, priede.E 965 (ii) MALTITOLIO SIRUPASŠio maisto priedo grynumo kriterijai yra tokie, kokie šiam priedui nustatyti Direktyvos 95/31/EB, nustatančios konkrečius saldiklių, skirtų naudoti maisto produktuose, grynumo kriterijus, priede.E 966 LAKTITOLISŠio maisto priedo grynumo kriterijai yra tokie, kokie šiam priedui nustatyti Direktyvos 95/31/EB, nustatančios konkrečius saldiklių, skirtų naudoti maisto produktuose, grynumo kriterijus, priede.E 967 KSILITOLISŠio maisto priedo grynumo kriterijai yra tokie, kokie šiam priedui nustatyti Direktyvos 95/31/EB, nustatančios konkrečius saldiklių, skirtų naudoti maisto produktuose, grynumo kriterijus, priede.[1] OL L 226, 1995 9 22, p. 13.[2] OL L 178, 1995 7 28, p. 1--------------------------------------------------


title: 1983 m. rugsėjo 19 d. Tarybos direktyva, penktą kartą (asbestas) iš dalies keičianti Direktyvą 76/769/EEB dėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su tam tikrų pavojingų medžiagų ir preparatų pardavimo ir naudojimo apribojimais, suderinimo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31983L0478

Oficialusis leidinys L 263 , 24/09/1983 p. 0033 - 0036 specialusis leidimas ispanų kalba: skyrius 13 tomas 14 p. 0201  specialusis leidimas portugalų kalba skyrius 13 tomas 14 p. 0201  specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 15 tomas 4 p. 0136  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 15 tomas 4 p. 0136

		Tarybos direktyva1983 m. rugsėjo 19 d.penktą kartą (asbestas) iš dalies keičianti Direktyvą 76/769/EEB dėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su tam tikrų pavojingų medžiagų ir preparatų pardavimo ir naudojimo apribojimais, suderinimo(83/478/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 100 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą [1],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [2],atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [3],kadangi, naudojant asbestą ir tam tikrus jo turinčius gaminius, gali išsiskirti žmonių sveikatai kenksmingų plaušelių ir dulkių, kurie gali sukelti asbestozę ir vėžį;kadangi prevencija yra geriausias žmonių sveikatos apsaugos būdas;kadangi labai efektyvus žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugos būdas – draudimas naudoti tam tikrus pluoštus, pvz., krokidolitą (mėlynąjį asbestą), kuris, remiantis kai kuriais mokslo šaltiniais, yra ypač pavojingas;kadangi vis dėlto šiuo metu nėra galimybės visiškai uždrausti krokidolitą; kadangi būtų neprotinga siūlyti, kad visi jo turintys gaminiai būtų pašalinti iš rinkos, atsižvelgiant į tai, kad šių gaminių tvarkymas juos šalinant arba sunaikinant būtų pavojaus žmonių sveikatai šaltinis, nes išsiskirtų plaušeliai;kadangi tam tikri krokidolito turintys gaminiai, pvz., tarpikliai ir asbestcementiniai vamzdžiai arba hidrotransformatoriai, artimiausiu metu Bendrijos lygiu negali būti visiškai pakeisti bent lygiavertes savybes turinčiais pakaitais;kadangi būtina numatyti specialų ženklinimą, rodantį asbesto pluošto turinčių gaminių naudojimo riziką;kadangi kai kuriose valstybėse narėse šių gaminių ženklinimui taikomi reglamentai skiriasi vieni nuo kitų pardavimo sąlygomis;kadangi šia direktyva ribojamas krokidolito ir krokidolito pluošto turinčių gaminių pateikimas į rinką ir naudojimas;kadangi kitų asbesto pluoštų ir šių asbesto pluoštų turinčių gaminių pateikimo į rinką ir naudojimo apribojimai gali pagerinti žmonių sveikatos apsaugą; kadangi tol, kol nepriimtos Bendrijos nuostatos dėl tokių apribojimų, derinamosios priemonės dėl šių pluoštų arba gaminių apsiriboja ženklinimo nuostatomis;kadangi atsižvelgiant į mokslo ir technikos pažangą ir į galimybę krokidolitą pakeisti mažiau pavojingomis medžiagomis, būtina periodiškai tikslinti šioje direktyvoje nustatytą atleidimų sistemą, siekiant, kad prireikus būtų galima padaryti reikiamus pakeitimus;kadangi tam tikrų valstybių narių įvesti tam tikrų asbesto pluoštų draudimai ir įvairios ženklinimo nuostatos turi įtakos bendrosios rinkos funkcionavimui; kadangi todėl būtina suderinti atitinkamus valstybių narių įstatymus bei kitus teisės aktus ir atitinkamai iš dalies pakeisti Direktyvos 76/769/EEB [4] su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 83/264/EEB [5], priedą,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisDirektyvos 76/769/EEB priedas tampa I priedu.2 straipsnisDirektyvos 76/769/EEB I priedas papildomas šiuo 5 punktu:"5.Asbesto pluoštai5.1.KrokidolitasCAS Nr. 12001-28-4 | 5.1.Draudžiama pateikti į rinką ir naudoti šį pluoštą ir jo turinčius gaminius.Tačiau visos valstybės narės iki 1988 m. birželio 30 d. gali leisti pateikti į rinką šio pluošto turinčius gaminius, jei jie yra pagaminti iki 1986 m. sausio 1 d.Be to, visos valstybės narės gali būti atleistos nuo draudimo naudoti šio pluošto turinčius gaminius, jei jie buvo pagaminti, pateikti į rinką arba pradėti naudoti iki 1986 m. sausio 1 d.Be to, nepažeidžiant kitų Bendrijos direktyvų nuostatų, valstybės narės gali netaikyti šio draudimo naudoti toliau išvardytus gaminius, įskaitant jų gamybai reikalingus pluoštus ir pusgaminius:a)asbestcementinius vamzdžius;b)rūgštims ir temperatūrai atsparius sandariklius, tarpiklius, riebokšlius ir lanksčiuosius kompensatorius;c)hidrotransformatorius. |5.2.Visi asbesto pluoštai:krokidolitas, CAS Nr. 12001-28-4chrizolitas, CAS Nr. 12001-29-5amozitas, CAS Nr. 12172-73-5antofilitas, CAS Nr. 77536-67-5aktinolitas, CAS Nr. 77536-66-4tremolitas, CAS Nr. 77536-68-6 | 5.2.Nepažeidžiant 5.1 punkto, šių pluoštų turinčius gaminius galima leisti pateikti į rinką ir naudoti tik, jei gaminys turi etiketę pagal II priedo nuostatas. |3 straipsnisDirektyva 76/769/EEB papildoma šiuo II priedu:"II PRIEDASSpecialios nuostatos dėl asbesto turinčių gaminių ženklinimo1. Ant visų asbesto turinčių gaminių arba jų pakuočių pritvirtinama tokia etiketė:a) toliau pateiktą pavyzdį atitinkanti etiketė yra bent 5 cm aukščio (H) ir 2,5 cm pločio;b) ją sudaro dvi dalys:- viršutinę dalį (h1 = 40 % H) sudaro balta "a" raidė juodame fone,- apatinę dalį (h2 = 60 % H) sudaro raudoname fone baltomis ir (arba) juodomis raidėmis užrašytas standartinis užrašas, kuris yra aiškiai įskaitomas;c) jei gaminys turi krokidolito, naudojami standartinio užrašo žodžiai "turi asbesto" keičiami į "turi krokidolito (mėlynojo asbesto)".Pirmosios pastraipos nuostatos valstybės narės gali netaikyti gaminiams, skirtiems pateikti į valstybių narių teritorijoje esančią rinką. Tačiau šių gaminių etiketėje turi būti užrašas "turi asbesto";+++++ TIFF +++++d) jei ženklinama tiesiogiai spausdinant ant gaminių, pakanka vienos gaminio fone išsiskiriančios spalvos.2. Šiame priede minima etiketė tvirtinama pagal šias taisykles:a) ant visų mažiausių tiekiamų vienetų;b) jei gaminys turi sudedamųjų dalių iš asbesto, pakanka, kad etiketė būtų tik ant tų sudedamųjų dalių. Galima etiketės nedėti, jei dėl pakuotės mažo dydžio arba netinkamumo etiketės neįmanoma pritvirtinti prie sudedamosios dalies.3. Supakuotų asbesto turinčių gaminių ženklinimas3.1. Aiškiai įskaitomoje ir neištrinamoje etiketėje, kuri tvirtinama prie pakuojamų asbesto turinčių gaminių pakuočių, pateikiama ši informacija:a) pavojaus simbolis ir atitinkamos nuorodos pagal šį priedą;b) saugos instrukcijos, kurios turi būti pasirinktos pagal šiame priede nurodytą informaciją, atsižvelgiant į tai, kiek jos tinka konkrečiam gaminiui.Jei ant pakuotės pateikiama papildomos saugos informacijos, ji neturi silpninti informacijos, nurodytos pagal a ir b punktus, arba jai prieštarauti.3.2. Pagal 3.1 punktą ženklinama:- etiketę gerai pritvirtinant prie pakuotės,- (pririšamą) etiketę patikimai pritvirtinant prie pakuotės arba- tiesiogiai spausdinant ant pakuotės.3.3. Gaminiai, kurių sudėtyje yra asbesto, supakuoti tik suvyniojant į plastiką ar panašiu būdu, laikomi supakuotais gaminiais ir ženklinami pagal 3.2. punktą. Jei gaminiai yra išimami iš tokių pakuočių ir į rinką pateikiami nesupakuoti, prie kiekvieno mažiausio tiekiamo vieneto pritvirtinama etiketė su 3.1. punkte nurodyta informacija.4. Nepakuojamų gaminių, kurių sudėtyje yra asbesto, ženklinimasNepakuojami gaminiai, kurių sudėtyje yra asbesto, pagal 3.1 ženklinami:- etiketę gerai pritvirtinant prie gaminio, kurio sudėtyje yra asbesto,- (pririšamą) etiketę patikimai pritvirtinant prie tokio gaminio,- tiesiogiai spausdinant ant gaminiųarba, jei pirmiau minėti būdai neįmanomi, pvz., dėl mažo gaminio dydžio, tam nepritaikytų gaminio savybių arba dėl tam tikrų techninių sunkumų – naudojant lapelį su etikete pagal 3.1 punktą.5. Nepažeidžiant Bendrijos nuostatų dėl saugos ir higienos darbe, be etiketės, pritvirtintos prie gaminio, kuris, priklausomai nuo jo naudojimo, gali būti perdirbamas arba gatavas, turėtų būti pateikiamos visos saugos instrukcijos, kurios tiktų konkrečiam gaminiui, ypač šios:- jei įmanoma, dirbti lauke arba gerai ventiliuojamoje vietoje,- geriau naudoti rankinius įrankius arba mažo greičio įrankius, turinčius, jei būtina, atitinkamą dulkių ištraukimo įrangą. Jei naudojami didelio greičio įrankiai, jie visuomet turėtų turėti tokią įrangą,- jei įmanoma, prieš pjaunant arba gręžiant sudrėkinti,- sudrėkinti dulkes, surinkti jas į gerai uždaromą talpyklą ir saugiai pašalinti.6. Visų buičiai skirtų gaminių, kurie nepatenka į 5 punktą ir kuriuos naudojant gali išsiskirti plaušeliai, ženklinimas, jei būtina, turėtų būti su šiuo saugos nurodymu: "susidėvėjus pakeisti".7. Gaminius, kurių sudėtyje yra asbesto, valstybės narės gali išleisti į savo teritorijos rinką, etiketėje informaciją nurodydamos savo oficialia kalba arba kalbomis."4 straipsnis1. Valstybės narės priima nuostatas, kurios, įsigaliojusios per 30 mėnesių nuo pranešimo apie šią direktyvą [7], ją įgyvendina. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.2. Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų nuostatų tekstus.5 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1983 m. rugsėjo 19 d.Tarybos varduPirmininkasG. Varfis[1] OL C 78, 1980 3 28, p. 10.[2] OL C 125, 1982 5 17, p. 159.[3] OL C 331, 1980 12 17, p. 5.[4] OL L 262, 1976 9 27, p. 201.[5] OL L 147, 1983 6 6, p. 9.[7] Apie šią direktyvą valstybėms narėms pranešta 1983 m. rugsėjo 21 d.--------------------------------------------------


title: 1999 m. liepos 22 d. Komisijos direktyva 1999/75/EB iš dalies keičianti Komisijos direktyvą 95/45/EB, nustatančią tam tikrus dažiklių, skirtų naudoti maisto produktuose, grynumo kriterijus,Tekstas svarbus EEE.

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31999L0075

Oficialusis leidinys L 206 , 05/08/1999 p. 0019 - 0021

		Komisijos direktyva 1999/75/EB1999 m. liepos 22 d.iš dalies keičianti Komisijos direktyvą 95/45/EB, nustatančią tam tikrus dažiklių, skirtų naudoti maisto produktuose, grynumo kriterijus,(tekstas svarbus EEE)EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1988 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyvą 89/107/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių maisto priedus, kuriuos leidžiama naudoti žmonėms vartoti skirtuose maisto produktuose [1], suderinimo su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 94/34/EB [2], ypač atsižvelgdama į jos 3 straipsnio 3 dalies a punktą,pasikonsultavusi su Moksliniu maisto komitetu,(1) kadangi 1994 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 94/36/EB dėl maisto produktų dažiklių [3] yra išvardytos medžiagos, kurias galima naudoti kaip dažiklius maisto gaminiuose;(2) kadangi 1995 m. liepos 26 d. Komisijos direktyvoje 95/45/EB, nustatančioje tam tikrus dažiklių, skirtų naudoti maisto produktuose, grynumo kriterijus [4], yra išdėstyti Direktyvoje 94/36/EB minimų dažiklių grynumo kriterijai;(3) kadangi, atsižvelgiant į techninę pažangą, būtina iš dalies pakeisti Direktyvoje 95/45/EB nustatytus grynumo kriterijus karotinų mišiniams (E160a (i)); kadangi dėl to reikia priimti šią direktyvą;(4) kadangi derėtų atsižvelgti į Codex Alimentarius ir Jungtinio FAO/WHO maisto priedų ekspertų komiteto nustatytas dažiklių specifikacijas ir analizės metodus;(5) kadangi šioje direktyvoje numatytos priemonės atitinka Maisto produktų nuolatinio komiteto nuomonę;PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisDirektyva 95/45/EB iš dalies keičiama taip:Priedo B dalies skyrius, susijęs su karotinų mišiniais E 160a (i), pakeičiamas šios direktyvos priedo tekstu.2 straipsnisValstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję iki 2000m liepos 1d., įgyvendina šią direktyvą. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.Valstybės narės, priimdamos šias nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.3 straipsnisŠi direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.4 straipsnis1. Ši direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1999 m. liepos 22 d.Komisijos varduKarel van MiertKomisijos narys[1] OL L 40, 1989 2 11, p. 27.[2] OL L 237, 1994 9 10, p. 1.[3] OL L 237, 1994 9 10, p. 13.[4] OL L 226, 1995 9 22, p. 1.--------------------------------------------------PRIEDAS"E 160a (i) karotinų mišiniai1. AUGALINIAI KAROTINAI| || |Sinonimai | Maisto Kl 5 oranžinis |Apibrėžimas | Karotinų mišiniai gaunami tirpikliu ekstrahuojant natūralius valgomuosius augalus, morkas, augalinius aliejus, žolę, alfalfa(liucerną) ir dilgėles. Pagrindinį dažiklį sudaro karotinoidai, kurių didesnę dalį sudaro β-karotinas ir kuriuose gali būti α, γ-karotino bei kitų pigmentų. Be dažiklių pigmentų, šioje medžiagoje gali būti paprastai žaliavoje esančių aliejų, riebalų ir vaško. Ekstrahavimui gali būti naudojami tik šie tirpikliai: acetonas, metilo etilo ketonas, metanolis, etanolis, propan-2-olis, dichlormetanas ir anglies dioksidas. |Klasė | Karotinoidai |Dažiklio indekso Nr. | 75130 |EINECS | 230-636-6 |Cheminė formulė | β-karotinas: C40H56 |Molekulinis svoris | β-karotinas: 536,88 |Praba | Karotinai (nustatant kaip β karotiną) sudaro ne mažiau kaip 5 %. Produktuose, kurie gaunami ekstrahuojant augalinius aliejus: ne mažiau kaip 0,2 % valgomųjų riebalų E1 cm1 %2500, esant nuo 440 nm iki 457 nm cikloheksane |IdentifikacijaA. Spektrometrija | Didžiausias kiekis cikloheksane nuo 440 nm iki 457 nm ir nuo 470 nm iki 486 nm |GrynumasTirpiklio liekanos | Acetonas | Ne daugiau kaip 50 mg/kg, atskirai arba kartu |Metilo etilo ketonas |Metanolis |Propan-2-olis |Heksanas |Etanolis |Dichlormetanas | Ne daugiau kaip 10 mg/kg |Arsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 10 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (pvz., Pb) | Ne daugiau kaip 40 mg/kg |2. VANDENS AUGALŲ KAROTINAIApibrėžimas | Karotinų mišiniai gali būti gaunami ir iš Dunaliella salina dumblių, auginamų dideliuose druskinguose ežeruose, esančiuose Whyalla'oje, Pietų Australijoje. β karotinas ekstrahuojamas naudojant eterinį aliejų. Preparatas yra 20–30 % suspensija sojos pupelių aliejuje, kuriame yra natūralių tokoferolių (iki 0,3 %). Trans-cis izomerų santykis yra nuo 50/50 iki 71/29. Pagrindiniai dažikliai yra karotinoidai, kurių didesnę dalį sudaro β karotinas. Be to ,gali būti α karotino, luteino, zeaksantino ir β kriptoksantino. Šioje medžiagoje, be dažiklių pigmentų, gali būti aliejų, riebalų ir vaško, natūraliai esančio pirminėje medžiagoje. |Klasė | Karotinoidai |Dažiklio indekso Nr. | 75130 |Praba | Karotinai (nustatant kaip β karotiną) sudaro ne mažiau kaip 20 %. |IdentifikacijaA. Spektrometrija | Didžiausias kiekis cikloheksane nuo 440 nm iki 457 nm ir nuo 470 nm iki 486 nm |GrynumasArsenas | Ne daugiau kaip 3 mg/kg |Švinas | Ne daugiau kaip 10 mg/kg |Gyvsidabris | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Kadmis | Ne daugiau kaip 1 mg/kg |Sunkieji metalai (pvz., Pb) | Ne daugiau kaip 40 mg/kg" |--------------------------------------------------