title: 2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/27/ES, kuria iš dalies keičiamos Tarybos direktyvos 92/58/EEB, 92/85/EEB, 94/33/EB, 98/24/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/37/EB, siekiant suderinti jas su Reglamentu (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo

text:
5.3.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 65/1

      EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA 2014/27/ES
   2014 m. vasario 26 d.
   kuria iš dalies keičiamos Tarybos direktyvos 92/58/EEB, 92/85/EEB, 94/33/EB, 98/24/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/37/EB, siekiant suderinti jas su Reglamentu (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo
   EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 153 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
   teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
   atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
   pasikonsultavę su Regionų komitetu,
   laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),
   kadangi:

               (1)

               Sutarties 153 straipsnyje numatyta, kad Europos Parlamentas ir Taryba direktyvomis gali nustatyti būtiniausius reikalavimus, skatinančius sąlygų, pirmiausia darbo aplinkos, gerinimą, kad būtų užtikrinta geresnė darbuotojų sveikatos apsauga ir sauga. Tokios direktyvos neturėtų varžyti mažųjų ir vidutinių įmonių kūrimo ir plėtojimo bei jų darbo vietų kūrimo potencialo. Geros sveikatos apsaugos ir saugos standartai neturėtų būti laikomi suvaržymais, kadangi jie yra pagrindinės teisės ir turi būti be išimčių taikomi visiems darbo rinkos sektoriams ir visų tipų įmonėms, nepriklausomai nuo jų dydžio;

               (2)

               Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 31 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad kiekvienas darbuotojas turi teisę į saugias, jo sveikatą ir orumą atitinkančias darbo sąlygas;

               (3)

               Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1272/2008 (3) nustatyta nauja medžiagų ir mišinių klasifikavimo ir ženklinimo Sąjungoje sistema, grindžiama tarptautine Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos Visuotinai suderinta cheminių medžiagų klasifikavimo ir ženklinimo sistema (GHS);

               (4)

               Tarybos direktyvose 92/58/EEB (4), 92/85/EEB (5), 94/33/EB (6), 98/24/EB (7) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2004/37/EB (8) yra nuorodos į ankstesnę klasifikavimo ir ženklinimo sistemą. Todėl tos direktyvos turėtų būti iš dalies pakeistos, siekiant jas suderinti su Reglamente (EB) Nr. 1272/2008 nustatyta naująja sistema;

               (5)

               daliniai pakeitimai būtini, kad tos direktyvos ir toliau būtų veiksmingos. Šia direktyva nesiekiama keisti tų direktyvų taikymo srities. Šios direktyvos tikslas – išlaikyti apsaugos, kurią tos direktyvos suteikia darbuotojams, lygį, bet jo nesumažinti. Vis dėlto, atsižvelgiant į nuolatinę technologinę pažangą, tos direktyvos turėtų būti periodiškai persvarstomos pagal Tarybos direktyvos 89/391/EEB (9) 17a straipsnį siekiant užtikrinti teisės aktų nuoseklumą ir tinkamą sveikatos apsaugos ir saugos lygį tais atvejais, kai darbo aplinkoje yra pavojingų cheminių medžiagų ir mišinių. Ypač daug dėmesio turėtų būti skiriama tam tikrų profesijų darbuotojams, kurie dažnai dirba aplinkoje, kurioje esama pavojingų cheminių medžiagų ir mišinių;

               (6)

               Direktyvos 92/85/EEB daliniuose pakeitimuose nenagrinėjamas klausimas dėl pavojingų cheminių medžiagų ir mišinių, kurie gali turėti neigiamą poveikį nėščių ir neseniai pagimdžiusių arba maitinančių krūtimi darbuotojų vaisingumui, nes šios direktyvos tikslas – tik atnaujinti šios direktyvos nuorodas ir terminus. Tačiau, atsižvelgdama į naujausius mokslinius įrodymus šiuo klausimu ir vis sudėtingesnį šio poveikio klasifikavimą, Komisija turėtų apsvarstyti tinkamiausias su tokiu poveikiu susijusių problemų sprendimo priemones;

               (7)

               Direktyvų 92/85/EEB ir 94/33/EB daliniais pakeitimais turėtų būti suderinamas tose direktyvose išdėstytas požiūris su Direktyvoje 98/24/EB jau patvirtinta formuluote, kai Direktyvos 92/85/EEB I priedo A skirsnio 3 punkto a papunktyje esantys žodžiai „medžiagos, (…) pažymėtos“ ir Direktyvos 94/33/EB priedo I skirsnio 3 punkto a papunktyje esantys žodžiai „medžiagos ir preparatai, (…) priskiriami“ keičiami formuluote: „cheminės medžiagos ir mišiniai, atitinkantys klasifikavimo kriterijus“. Pagal šią direktyvą darbdaviams nenustatoma prievolių dėl cheminių medžiagų ir mišinių, reglamentuojamų pagal Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008, klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo. Nepaisant to, ar medžiagos ar mišiniai pateikiami į rinką, darbdaviai turi atlikti visų pavojingų cheminių veiksnių rizikos vertinimą pagal Direktyvą 98/24/EB;

               (8)

               Direktyvos 94/33/EB priedo I skirsnio 2 punkte ir II skirsnio 1 punkte yra nuorodos į panaikintas Tarybos direktyvas 90/679/EEB (10) ir 90/394/EEB (11). Todėl tos nuorodos turėtų būti pakeistos nuorodomis į Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/54/EB (12) ir Direktyvos 2004/37/EB atitinkamas nuostatas;

               (9)

               pagal Sutarties 154 straipsnį, Komisija konsultavosi su socialiniais partneriais dėl galimos Sąjungos veiksmų krypties šioje srityje, o jie savo ruožtu nurodė, kad būtų naudinga parengti aiškinamąsias gaires, ypač skirtas mažosioms ir vidutinėms įmonėms;

               (10)

               pasibaigus konsultacijoms Komisija nusprendė, kad tikslinga imtis Sąjungos veiksmų ir pagal Sutarties 154 straipsnį konsultavosi su socialiniais partneriais dėl numatomo pasiūlymo turinio;

               (11)

               pasibaigus šiam antrajam konsultacijų etapui socialiniai partneriai nepageidavo inicijuoti Sutarties 155 straipsnyje numatyto proceso, po kurio būtų galima sudaryti susitarimą,

         PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:
   1 straipsnis
   Direktyvos 92/58/EEB daliniai pakeitimai
   Direktyva 92/58/EEB iš dalies keičiama taip:

               1.

               1 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
               „2.   Ši direktyva netaikoma ženklams, kai rinkai pateikiamos pavojingos medžiagos ir mišiniai, taip pat gaminiai ir (arba) įrenginiai, nebent kitos Sąjungos nuostatos daro konkrečią nuorodą į ją.“

               2.

               I priedo 12 punktas pakeičiamas taip:
               12.   Vietos, patalpos arba aptvarai, naudojami dideliems pavojingų medžiagų arba mišinių kiekiams sandėliuoti, turi būti pažymėti tinkamais įspėjimo ženklais pagal II priedo 3.2 punktą, arba kaip nustatyta III priedo 1 punkte, nebent atskirų pakuočių arba talpyklų ženklinimas tinka šiam tikslui.
               Jei nėra II priedo 3.2 punkte nurodyto lygiaverčio įspėjimo apie pavojingas chemines medžiagas arba mišinius, turi būti naudojama atitinkama pavojaus piktograma, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1272/2008 (13) V priede.

               3.

               II priedo 3.2 punktas iš dalies keičiamas taip:

                           a)

                           įspėjamasis ženklas „Kenksminga arba dirginanti medžiaga“ išbraukiamas;

                           b)

                           papildoma šia su įspėjamuoju ženklu „Bendras pavojus“ siejama išnaša:

                                       „***

                                       Šis įspėjamasis ženklas nenaudojamas įspėjant apie pavojingas chemines medžiagas ar mišinius, išskyrus atvejus, kai įspėjamasis ženklas naudojamas pagal III priedo 5 punkto antrą pastraipą nurodant saugyklas, kuriose saugoma daug pavojingų cheminių medžiagų ar mišinių.“

               4.

               III priedas iš dalies keičiamas taip:

                           a)

                           1 punktas pakeičiamas taip:

                                       „1.

                                       Talpyklos, darbe naudojamos cheminėms medžiagoms ar mišiniams, klasifikuojamiems kaip pavojingiems pagal kriterijus, taikomus bet kuriai fizinio pavojaus ar pavojingumo sveikatai klasei pagal Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008, ir talpyklos, naudojamos tokioms pavojingoms cheminėms medžiagoms arba mišiniams sandėliuoti, kartu su matomais vamzdžiais, kuriuose yra laikomos pavojingos cheminės medžiagos arba mišiniai arba kuriais tos medžiagos arba mišiniai transportuojami, privalo būti ženklinami atitinkamomis pavojaus piktogramomis pagal tą reglamentą.
                                       Pirma pastraipa netaikoma nei talpykloms, naudojamoms darbe trumpą laiką, nei talpykloms, kurių turinys dažnai keičiamas, jeigu imamasi alternatyvių reikiamų priemonių, ypač informuojant ir (arba) apmokant, kad būtų užtikrintas toks pats apsaugos lygis.
                                       Šio punkto pirmoje pastraipoje nurodomas ženklinimas gali būti:

                                                   —

                                                   pakeičiamas įspėjamaisiais ženklais, nustatytais II priede, naudojant tokias pačias piktogramas arba simbolius. Jei nėra II priedo 3.2 punkte nurodyto lygiaverčio įspėjamojo ženklo, turi būti naudojama atitinkama pavojaus piktograma, nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1272/2008 V priede,

                                                   —

                                                   papildomas tam tikra informacija, pavyzdžiui, nurodomas pavojingos cheminės medžiagos arba mišinio pavadinimas ir (arba) formulė bei pavojaus ypatumai,

                                                   —

                                                   darbo vietoje pervežant talpyklas, papildomas arba pakeičiamas ženklais, naudojamais visoje Sąjungoje pavojingoms cheminėms medžiagoms arba mišiniams pervežti.“

                           b)

                           5 punkto pirmoje ir antroje pastraipose žodis „pavojingų“ tekste lietuvių kalba nekeičiamas, o žodis „preparatų“ pakeičiamas žodžiu „mišinių“.

         2 straipsnis
   Direktyvos 92/85/EEB daliniai pakeitimai
   Direktyvos 92/85/EEB I priedas iš dalies keičiamas taip:

               1.

               A skirsnis iš dalies keičiamas taip:

                           a)

                           2 punktas pakeičiamas taip:
                           „2.   Biologiniai veiksniai
                           2, 3 ir 4 rizikos grupių biologiniai veiksniai, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/54/EB (14) 2 straipsnio antros pastraipos 2, 3 ir 4 punktuose, jei yra žinoma, kad šie veiksniai arba terapinės priemonės, kurių reikia imtis dėl tokių veiksnių poveikio, sukelia pavojų nėščiųjų ir dar negimusio vaiko sveikatai, ir jei šie veiksniai dar neįtraukti į II priedą.

                           b)

                           3 punktas iš dalies keičiamas taip:

                                       i)

                                       a papunktis pakeičiamas taip:

                                                   „a)

                                                   cheminės medžiagos ir mišiniai, atitinkantys Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1272/2008 (15) nustatytus klasifikavimo kriterijus ir pagal juos priskiriami vienai ar kelioms iš toliau nurodytų pavojingumo klasių ir pavojingumo kategorijų, kurioms apibūdinti taikoma viena ar kelios pavojingumo frazės, jei šie veiksniai dar neįtraukti į II priedą:

                                                               —

                                                               mutageninis poveikis lytinėms ląstelėms, 1A, 1B arba 2 kategorija (H340, H341),

                                                               —

                                                               kancerogeniškumas, 1A, 1B arba 2 kategorija (H350, H350i, H351),

                                                               —

                                                               toksinis poveikis reprodukcijai, 1A, 1B arba 2 kategorija arba papildoma kategorija, susijusi su poveikiu laktacijai ar vaikui per motinos pieną (H360, H360D, H360FD, H360Fd, H360Df, H361, H361d, H361fd, H362),

                                                               —

                                                               specifinis toksiškumas konkrečiam organui po vienkartinio poveikio, 1 arba 2 kategorija (H370, H371).

                                       ii)

                                       b papunktis pakeičiamas taip:

                                                   „b)

                                                   Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/37/EB (16) I priede nurodyti cheminiai veiksniai;

               2.

               B skirsnis pakeičiamas taip:
               „B.   Procesai
               Direktyvos 2004/37/EB I priede išvardyti gamybos procesai.“

         3 straipsnis
   Direktyvos 94/33/EB daliniai pakeitimai
   Direktyvos 94/33/EB priedas iš dalies keičiamas taip:

               1.

               I skirsnis iš dalies keičiamas taip:

                           a)

                           2 punkto a papunktis pakeičiamas taip:

                                       „a)

                                       3 ir 4 rizikos grupių biologiniai veiksniai, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/54/EB (17) 2 straipsnio antros pastraipos 3 ir 4 punktuose.

                           b)

                           3 punktas iš dalies keičiamas taip:

                                       i)

                                       a papunktis pakeičiamas taip:

                                                   „a)

                                                   cheminės medžiagos ir mišiniai, atitinkantys Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1272/2008 (18) nustatytus klasifikavimo kriterijus ir pagal juos priskiriami vienai ar kelioms iš toliau nurodytų pavojingumo klasių ir pavojingumo kategorijų, kurioms apibūdinti taikoma viena ar kelios pavojingumo frazės:

                                                               —

                                                               1, 2 ar 3 kategorijos ūmaus toksiškumo medžiagos (H300, H310, H330, H301, H311, H331);

                                                               —

                                                               1A, 1B ar 1C kategorijos odą ėsdinančios medžiagos (H314),

                                                               —

                                                               1 arba 2 kategorijos degiosios dujos (H220, H221),

                                                               —

                                                               1 kategorijos degūs aerozoliai (H222),

                                                               —

                                                               1 arba 2 kategorijos degusis skystis (H224, H225),

                                                               —

                                                               kategorijos „nestabilios sprogiosios medžiagos“ sprogiosios medžiagos arba 1.1, 1.2, 1.3, 1.4, 1.5 poklasio sprogiosios medžiagos (H200, H201, H202, H203, H204, H205),

                                                               —

                                                               A, B, C arba D tipo savaime reaguojančios medžiagos ir mišiniai (H240, H241, H242),

                                                               —

                                                               A arba B tipo organiniai peroksidai (H240, H241),

                                                               —

                                                               1 arba 2 kategorijos specifinio toksiškumo konkrečiam organui po vienkartinio poveikio medžiagos (H370, H371),

                                                               —

                                                               1 arba 2 kategorijos specifinio toksiškumo konkrečiam organui po kartotinio poveikio medžiagos (H372. H373),

                                                               —

                                                               1 kategorijos, 1A arba 1B pakategorės kvėpavimo takus jautrinančios medžiagos (H334),

                                                               —

                                                               1 kategorijos, 1A arba 1B pakategorės odą jautrinančios medžiagos (H317),

                                                               —

                                                               1A, 1B arba 2 kategorijos kancerogenai (H350, H350i, H351),

                                                               —

                                                               1A, 1B arba 2 kategorijos mutageninis poveikis lytinėms ląstelėms (H340, H341),

                                                               —

                                                               1A arba 1B kategorijos toksinis poveikis reprodukcijai (H360, H360F, H360FD, H360Fd, H360D, H360Df).

                                       ii)

                                       b papunktis išbraukiamas;

                                       iii)

                                       c papunktis išbraukiamas;

                                       iv)

                                       d papunktis pakeičiamas taip:

                                                   „d)

                                                   medžiagos ir mišiniai, nurodyti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/37/EB (19) 2 straipsnio a punkto ii papunktyje;

               2.

               II skirsnio 1 punktas pakeičiamas taip:

                           „1.

                           Direktyvos 2004/37/EB I priede nurodyti darbo procesai.“

         4 straipsnis
   Direktyvos 98/24/EB daliniai pakeitimai
   Direktyva 98/24/EB iš dalies keičiama taip:

               1.

               2 straipsnio b punktas iš dalies keičiamas taip:

                           a)

                           i papunktis pakeičiamas taip:

                                       „i)

                                       bet koks cheminis veiksnys, atitinkantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1272/2008 (20) nustatytus klasifikavimo kaip pavojingas kriterijus, taikomus priskiriant bet kuriai fizinio pavojaus ir (arba) pavojingumo sveikatai klasei, nepaisant to, ar tas cheminis veiksnys yra klasifikuojamas pagal tą reglamentą;

                           b)

                           ii papunktis išbraukiamas;

                           c)

                           iii papunktis pakeičiamas taip:

                                       „iii)

                                       bet koks cheminis veiksnys, kuris, nors ir neatitinka klasifikavimo kaip pavojingas kriterijų, kaip nurodyta šio straipsnio b punkto i papunktyje, tačiau dėl savo fizinių-cheminių, cheminių arba toksikologinių savybių, naudojimo būdo arba buvimo darbo aplinkoje pobūdžio gali kelti pavojų darbuotojų saugai ir sveikatai, įskaitant visus cheminius veiksnius, kuriems pagal 3 straipsnį yra nustatyta profesinio poveikio ribinė vertė.“

               2.

               4 straipsnio 1 dalies antroji įtrauka pakeičiama taip:

                           „—

                           informaciją apie saugą ir sveikatą, kurią pateikia tiekėjas (pvz., atitinkamuose saugos duomenų lapuose pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 (21)),

               3.

               8 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

                           a)

                           1 dalies ketvirtoji įtrauka pakeičiama taip:

                                       „—

                                       galėtų susipažinti su visais saugos duomenų lapais, parengtais tiekėjų pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 31 straipsnį,“;

                           b)

                           3 dalis pakeičiama taip:
                           „3.   Valstybės narės gali imtis priemonių, reikalingų užtikrinti, kad darbdaviai galėtų paprašę gauti (geriausiai iš gamintojo arba tiekėjo) visą informaciją apie pavojingus cheminius veiksnius, kurios reikia taikant šios direktyvos 4 straipsnio 1 dalį, jeigu tokios informacijos gamintojas arba tiekėjas teikti neprivalo nei pagal Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006, nei pagal Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008.“

         5 straipsnis
   Direktyvos 2004/37/EB daliniai pakeitimai
   Direktyva 2004/37/EB iš dalies keičiama taip:

               1.

               1 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:
               „4.   Asbestui, kuris reglamentuojamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/148/EB (22), šios direktyvos nuostatos taikomos tada, kai tik jos yra palankesnės sveikatos ir saugos darbe požiūriu.

               2.

               2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

                           a)

                           a punktas pakeičiamas taip:
                           „a)   „kancerogenas“:

                                       i)

                                       medžiaga arba mišinys, atitinkantis klasifikavimo kaip 1A arba 1B kategorijos kancerogenas kriterijus, nurodytus Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1272/2008 (23) I priede;

                                       ii)

                                       medžiaga, mišinys arba procesas, nurodytas šios direktyvos I priede, taip pat medžiaga arba mišinys, gautas tame priede nurodyto proceso metu;

                           b)

                           b punktas pakeičiamas taip:
                           „b)   „mutagenas“: medžiaga arba mišinys, atitinkantis klasifikavimo kaip 1A arba 1B kategorijos lytinių ląstelių mutagenas kriterijus, nurodytus Reglamento (EB) Nr. 1272/2008 I priede;“.

               3.

               4 straipsnio 1 dalyje žodis „preparatu“ pakeičiamas žodžiu „mišiniu“;

               4.

               5 straipsnio 2 dalyje žodis „preparatu“ pakeičiamas žodžiu „mišiniu“;

               5.

               6 straipsnio b punkte žodis „preparatų“ pakeičiamas žodžiu „mišinių“;

               6.

               I priedo pavadinime žodis „preparatų“ pakeičiamas žodžiu „mišinių“.

         6 straipsnis
   Perkėlimas į nacionalinę teisę
   1.   Valstybės narės ne vėliau kaip iki 2015 m. birželio 1 d. priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.
   Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.
   2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.
   7 straipsnis
   Įsigaliojimas ir taikymas
   Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
   8 straipsnis
   Adresatai
   Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

      Priimta Strasbūre 2014 m. vasario 26 d.

            Europos Parlamento vardu

            Pirmininkas

         M. SCHULZ

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         D. KOURKOULAS

      (1)  OL C 204, 2008 8 9, p. 47.

      (2)  2014 m. vasario 4 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2014 m. vasario 20 d. Tarybos sprendimas.

      (3)  2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo, iš dalies keičiantis ir panaikinantis direktyvas 67/548/EEB bei 1999/45/EB ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 (OL L 353, 2008 12 31, p. 1).

      (4)  1992 m. birželio 24 d. Tarybos direktyva 92/58/EEB dėl būtiniausių reikalavimų įrengiant darbo saugos ir (arba) sveikatos ženklus (devintoji atskira direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje) (OL L 245, 1992 8 26, p. 23).

      (5)  1992 m. spalio 19 d. Tarybos direktyva 92/85/EEB dėl priemonių, skirtų skatinti, kad būtų užtikrinta geresnė nėščių ir neseniai pagimdžiusių arba maitinančių krūtimi darbuotojų sauga ir sveikata, nustatymo (dešimtoji atskira direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje) (OL L 348, 1992 11 28, p. 1).

      (6)  1994 m. birželio 22 d. Tarybos direktyva 94/33/EB dėl dirbančio jaunimo apsaugos (OL L 216, 1994 8 20, p. 12).

      (7)  1998 m. balandžio 7 d. Tarybos direktyva 98/24/EB dėl darbuotojų saugos ir sveikatos apsaugos nuo rizikos, susijusios su cheminiais veiksniais darbe (keturioliktoji atskira Direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje) (OL L 131, 1998 5 5, p. 11).

      (8)  2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/37/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su kancerogenų arba mutagenų poveikiu darbe (šeštoji atskira Direktyva, kaip numatyta Tarybos direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje) (OL L 158, 2004 4 30, p. 50).

      (9)  1989 m. birželio 12 d. Tarybos direktyva 89/391/EEB dėl priemonių darbuotojų saugai ir sveikatos apsaugai darbe gerinti nustatymo (OL L 183, 1989 6 29, p. 1).

      (10)  1990 m. lapkričio 26 d. Tarybos direktyva 90/679/EEB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su biologinių veiksnių poveikiu darbe (septintoji atskira direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje) (OL L 374, 1990 12 31, p. 1).

      (11)  1990 m. birželio 28 d. Tarybos direktyva 90/394/EEB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su kancerogenų poveikiu darbe (šeštoji atskira Direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje) (OL L 196, 1990 7 26, p. 1).

      (12)  2000 m. rugsėjo 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/54/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su biologinių veiksnių poveikiu darbe (septintoji atskira direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje) (OL L 262, 2000 10 17, p. 21).

      (13)  2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo, iš dalies keičiantis ir panaikinantis direktyvas 67/548/EEB bei 1999/45/EB ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 (OL L 353, 2008 12 31, p. 1).“

      (14)  2000 m. rugsėjo 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/54/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su biologinių veiksnių poveikiu darbe (septintoji atskira direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje) (OL L 262, 2000 10 17, p. 21).“;

      (15)  2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo, iš dalies keičiantis ir panaikinantis direktyvas 67/548/EEB bei 1999/45/EB ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 (OL L 353, 2008 12 31, p. 1).“;

      (16)  2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/37/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su kancerogenų arba mutagenų poveikiu darbe (šeštoji atskira Direktyva, kaip numatyta Tarybos direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje) (OL L 158, 2004 4 30, p. 50).“

      (17)  2000 m. rugsėjo 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/54/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su biologinių veiksnių poveikiu darbe (septintoji atskira direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje) (OL L 262, 2000 10 17, p. 21).“

      (18)  2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo, iš dalies keičiantis ir panaikinantis direktyvas 67/548/EEB bei 1999/45/EB ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 (OL L 353, 2008 12 31, p. 1).“;

      (19)  2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/37/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su kancerogenų arba mutagenų poveikiu darbe (šeštoji atskira Direktyva, kaip numatyta Tarybos direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje) (OL L 158, 2004 4 30, p. 50).“

      (20)  2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo, iš dalies keičiantis ir panaikinantis direktyvas 67/548/EEB bei 1999/45/EB ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 (OL L 353, 2008 12 31, p. 1).“;

      (21)  2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiantis Europos cheminių medžiagų agentūrą, iš dalies keičiantis Direktyvą 1999/45/EB bei panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 793/93, Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1488/94, Tarybos direktyvą 76/769/EEB ir Komisijos direktyvas 91/155/EEB, 93/67/EEB, 93/105/EB bei 2000/21/EB (OL L 396, 2006 12 30, p. 1).“

      (22)  2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/148/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su asbesto veikimu darbe (OL L 330, 2009 12 16, p. 28).“

      (23)  2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo, iš dalies keičiantis ir panaikinantis direktyvas 67/548/EEB bei 1999/45/EB ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 (OL L 353, 2008 12 31, p. 1).“


title: 1976 m. liepos 27 d. Tarybos direktyva dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su alkoholio lentelėmis, suderinimo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31976L0766

Oficialusis leidinys L 262 , 27/09/1976 p. 0149 - 0152 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 13 tomas 5 p. 0178  specialusis leidimas graikų k.: skyrius 13 tomas 4 p. 0123  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 13 tomas 5 p. 0178  specialusis leidimas ispanų kalba: skyrius 13 tomas 5 p. 0188  specialusis leidimas portugalų kalba skyrius 13 tomas 5 p. 0188

		Tarybos direktyva1976 m. liepos 27 d.dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su alkoholio lentelėmis, suderinimo(76/766/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 100 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [1],atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [2],kadangi keliose valstybėse narėse yra įstatymai dėl alkoholio koncentracijos vandens ir etanolio mišinyje nustatymo ir kadangi šie įstatymai atskirose valstybėse narėse skiriasi, tokiu būdu sudarydami prekybos kliūtis; kadangi dėl to Bendrijoje reikia suderinti šią sritį ir nustatyti bendrą apibrėžimą;kadangi savo 1973 m. gruodžio 17 d. rezoliucija [3] dėl pramonės politikos Taryba paprašė Komisijos jai perduoti iki 1974 m. gruodžio 1 d. pasiūlymą dėl alkoholimetrijos ir spiritometrų direktyvos;kadangi įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su alkoholio koncentracijos nustatymu pagal atliktų matavimų rezultatus, suderinimas yra svarbus taip pat kaip direktyvos dėl spiritometrų ir alkoholio areometrų suderinimo papildymas, siekiant pašalinti visą dviprasmybės ar ginčų pavojų,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisŠioje direktyvoje apibrėžiamas tūrinės arba masinės alkoholio koncentracijos išreiškimo metodas, kaip apibrėžta priede, ir pateikiama formulė, leidžianti sudaryti lenteles alkoholio koncentracijai apskaičiuoti remiantis atliktų matavimų rezultatais.2 straipsnisNuo 1980 m. sausio 1 d. valstybės narės negali ginčyti alkoholio koncentracijos skaičiavimų, gautų iš alkoholimetrinių lentelių, sudarytų pagal priede pateiktą formulę, ir iš spiritometrais ar alkoholio areometrais, turinčiais EEB žymenis ir ženklus, arba bent jau lygiaverčio tikslumo, pagrįsto šiomis lentelėmis ar matavimo priemonėmis, matuokliais atliktų matavimų.3 straipsnis2 straipsnyje nurodyti ir priede apibrėžti simboliai, vartojami nurodyti alkoholio koncentraciją, yra šie:"tūrio proc." (% vol) – tūrinei alkoholio koncentracijai,"masės proc." (% mas) – masinei alkoholio koncentracijai išreikšti.4 straipsnisNuo 1980 m. sausio 1 d. valstybės narės uždraudžia vartoti alkoholio koncentracijas, neatitinkančias šios direktyvos reikalavimų.5 straipsnis1. Valstybės narės per 24 mėnesius nuo pranešimo apie šią direktyvą dienos patvirtina ir paskelbia priemones, būtinas šios direktyvos atitikimui, ir apie tai nedelsdamos praneša Komisijai.Jos taiko šias priemones vėliausiai nuo 1980 m. sausio 1 d.2. Valstybės narės pateikia Komisijai nacionalinės teisės aktų, kuriuos jos priima šios direktyvos taikymo srityje, pagrindinių nuostatų tekstus.6 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1976 m. liepos 27 d.Tarybos varduPirmininkasM. van der Stoel[1] OL C 76, 1975 4 7, p. 39.[2] OL C 248, 1975 10 29, p. 22.[3] OL C 117, 1973 12 31, p. 1.--------------------------------------------------PRIEDASALKOHOLIO KONCENTRACIJA1. APIBRĖŽIMASVandens ir etanolio mišinio "tūrinė alkoholio koncentracija" yra 20 0C temperatūros mišinyje esančio gryno alkoholio tūrio ir tos pačios temperatūros viso mišinio tūrio dalmuo.Vandens ir etanolio mišinio "masinė alkoholio koncentracija" yra šiame mišinyje esančio alkoholio masės ir visos mišinio masės dalmuo.2. ALKOHOLIO KONCENTRACIJOS IŠREIŠKIMASAlkoholio koncentracija išreiškiama alkoholio dalimis šimte mišinio dalių.Atitinkami simboliai yra:"tūrio proc." (% vol) – tūrinei alkoholio koncentracijai,"masės proc." (% mas) – masinei alkoholio koncentracijai išreikšti.3. ALKOHOLIO KONCENTRACIJOS NUSTATYMASVeiksmai, kuriuos reikia atlikti nustatant alkoholio koncentraciją matuokliais, numatytais 1976 m. liepos 27 d. Tarybos direktyvoje dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su spiritometrais ir alkoholio areometrais, derinimo [1], yra šie:- spiritometro ar alkoholio areometro rodmenų mišinio temperatūroje skaitymas,- mišinio temperatūros matavimas.Rezultatai gaunami iš tarptautinių alkoholio lentelių.4. VANDENS IR ETANOLIO MIŠINIO TARPTAUTINIŲ ALKOHOLIO LENTELIŲ SKAIČIAVIMO FORMULĖVandens ir etanolio mišinio, esant Celsijaus temperatūrai (t), tankis "ρ" kilogramais kubiniam metrui (kg/m3), pateikiamas tokia formule, kaip funkcija:- masės dalies "p", išreiškiamos dešimtainiu skaičiumi [2],- temperatūros "t", išreiškiamos Celsijaus laipsniais (IPTS-68),- žemiau pateiktų skaitinių koeficientų.Ši formulė galioja temperatūrų srityje nuo –20 iki +40 0C.ρ = A+ ∑Ap+ ∑B+ ∑∑Cpn | = | 5 |m1 | = | 11 |m2 | = | 10 |m3 | = | 9 |m4 | = | 4 |m5 | = | 2 |SKAITINIAI FORMULĖS KOEFICIENTAIk | Ak kg/m3 | Bk |1 | 9,982 012 300 · 102 | —2,061 851 3 · 10–1 kg/(m3 · 0C) |2 | —1,929 769 495 · 102 | —5,268 254 2 · 10–3 kg/(m3 · 0C2) |3 | 3,891 238 958 · 102 | 3,613 001 3 · 10–5 kg/(m3 · 0C3) |4 | —1,668 103 923 · 103 | —3,895 770 2 · 10–7 kg/(m3 · 0C4) |5 | 1,352 215 441 · 104 | 7,169 354 0 · 10–9 kg/(m3 · 0C5) |6 | —8,829 278 388 · 104 | —9,973 923 1 · 10–11 kg/(m3 · 0C6) |7 | 3,062 874 042 · 105 | |8 | —6,138 381 234 · 105 | |9 | 7,470 172 998 · 105 | |10 | —5,478 461 354 · 105 | |11 | 2,234 460 334 · 105 | |12 | —3,903 285 426 · 104 | || C1,k kg/(m3 · 0C) | C2,k kg/(m3 · 0C2) |1 | 1,693 443 461 530 087 · 10–1 | —1,193 013 005 057 010 · 10–2 |2 | —1,046 914 743 455 169 · 101 | 2,517 399 633 803 461 · 10–1 |3 | 7,196 353 469 546 523 · 101 | —2,170 575 700 536 993 |4 | —7,047 478 054 272 792 · 102 | 1,353 034 988 843 029 · 101 |5 | 3,924 090 430 035 045 · 103 | —5,029 988 758 547 014 · 101 |6 | —1,210 164 659 068 747 · 104 | 1,096 355 666 577 570 · 102 |7 | 2,248 646 550 400 788 · 104 | —1,422 753 946 421 155 · 102 |8 | —2,605 562 982 188 164 · 104 | 1,080 435 942 856 230 · 102 |9 | 1,852 373 922 069 467 · 104 | —4,414 153 236 817 392 · 101 |10 | —7,420 201 433 430 137 · 103 | 7,442 971 530 188 783 |11 | 1,285 617 841 998 974 · 103 | |k | C3,k kg/(m3 · 0C3) | C4,k kg/(m3 · 0C4) | C5,k kg/(m3 · 0C5) |1 | —6,802 995 733 503 803 · 10–4 | 4,075 376 675 622 027 · 10–6 | —2,788 074 354 782 409 · 10–8 |2 | 1,876 837 790 289 664 · 10—2 | —8,763 058 573 471 110 · 10–6 | 1,345 612 883 493 354 · 10–8 |3 | —2,002 561 813 734 156 · 10–1 | 6,515 031 360 099 368 · 10–6 | |4 | 1,022 992 966 719 220 | —1,515 784 836 987 210 · 10–6 | |5 | —2,895 696 483 903 638 | | |6 | 4,810 060 584 300 675 | | |7 | —4,672 147 440 794 683 | | |8 | 2,458 043 105 903 461 | | |9 | —5,411 227 621 436 812 · 10–1 | | |[1] OL L 262, 1976 9 27, p. 143.[2] Pavyzdys: 12 % mases dalis p = 0,12.--------------------------------------------------


title: 1972 m. rugpjūčio 2 d. Tarybos direktyva dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių priemones, kurių turi būti imamasi prieš oro taršą transporto priemonių dyzelinių variklių išmetamosiomis dujomis, suderinimo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31972L0306

Oficialusis leidinys L 190 , 20/08/1972 p. 0001 - 0023 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 13 tomas 2 p. 0142  specialusis leidimas danų kalba: serija I skyrius 1972(III) p. 0846  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 13 tomas 2 p. 0142  specialusis leidimas anglų kalba: serija I skyrius 1972(III) p. 0889  - 0908 specialusis leidimas graikų k.: skyrius 13 tomas 2 p. 0033  specialusis leidimas ispanų kalba: skyrius 13 tomas 2 p. 0154  specialusis leidimas portugalų kalba skyrius 13 tomas 2 p. 0154

		Tarybos direktyva1972 m. rugpjūčio 2 d.dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių priemones, kurių turi būti imamasi prieš oro taršą transporto priemonių dyzelinių variklių išmetamosiomis dujomis, suderinimo(72/306/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 100 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę,atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę,kadangi techniniai reikalavimai, kuriuos transporto priemonės turi atitikti remiantis kai kuriais nacionaliniais įstatymais, inter alia, siejasi su transporto priemonėse naudojamų dyzelinių variklių išmetamais teršalais;kadangi šie reikalavimai vienose valstybėse narėse skiriasi nuo reikalavimų kitose valstybėse narėse; kadangi dėl to yra būtina visoms valstybėms narėms priimti tuos pačius reikalavimus, kurie papildytų ar pakeistų jose taikomas taisykles, ypač norintsudaryti sąlygas kiekvienam transporto priemonės tipui taikyti EEB tipo patvirtinimo tvarką, kaip tai numatyta 1970 m. vasario 6 d. Tarybos direktyvoje [1] dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių ir jų priekabų tipo patvirtinimą, suderinimo;kadangi pageidautina laikytis techninių reikalavimų, kuriuos JT Ekonomikos komisija Europai priėmė jos Reglamente Nr. 24 (Vienodos nuostatos dėl dyzelinius variklius turinčių transporto priemonių patvirtinimo dėl variklio išmetamų teršalų), pridėtame prie 1958 m. kovo 20 d. Susitarimo dėl vienodų patvirtinimo sąlygų priėmimo ir dėl abipusio transporto priemonių įrangos ir dalių patvirtinimo pripažinimo [2],PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisŠioje direktyvoje "transporto priemonė" – tai bet kokia naudoti keliuose skirta autotransporto priemonė su dyzeliniu varikliu, su kėbulu ar be kėbulo, turinti bent keturis ratus, kurios maksimalus konstrukcinis greitis viršija 25 km/h, ir jos priekabos, išskyrus bėgines transporto priemones, žemės ūkyje naudojamus traktorius ir mechanizmus bei komunaliniame ūkyje naudojamas transporto priemones.2 straipsnisJokia valstybė narė negali atsisakyti išduoti transporto priemonės EEB tipo patvirtinimą ar nacionalinį tipo patvirtinimą dėl priežasčių, siejamų su transporto priemonę varančio dyzelinio variklio išmetamais teršalais, jei variklis atitinka I, II, III, IV ir VI priedus.3 straipsnisTipo patvirtinimą išdavusi valstybė narė imasi būtinų priemonių, kurios užtikrintų, kad ji būtų informuojama apie bet kokį dalies ar charakteristikos, nurodytų I priedo 2.2 punkte, pakeitimą. Šios valstybės narės kompetentingosios institucijos sprendžia, ar modifikuota transporto priemonė turi būti bandoma iš naujo ir rengiama nauja ataskaita. Jei bandymai parodo, kad modifikacija neatitinka šios direktyvos, ji neturi būti patvirtinta.4 straipsnisPakeitimai, kuriuos būtina daryti prieduose atsižvelgiant į technikos pažangą, priimami laikantis 1970 m. vasario 6 d. Tarybos direktyvos dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių ir jų priekabų tipo patvirtinimą, suderinimo 13 straipsnyje nustatytos tvarkos.5 straipsnis1. Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję per 18 mėnesių nuo paskelbimo apie šią direktyvą dienos, įgyvendina šią direktyvą. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.2. Be to, kai tik ši direktyva bus paskelbta, valstybės narės užtikrina, kad apie svarbiausius įstatymus, kitus teisės aktus ir administracines nuostatas, kurias jos numato priimti šios direktyvos taikymo srityje, Komisijai būtų pranešta laiku, kad ji galėtų pateikti pastabas.6 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1972 m. rugpjūčio 2 d.Tarybos varduPirmininkasT. Westerterp[1] OL L 42, 1970 2 23, p. 1.[2] Dok. E/EEB/324 — E/EEB/TRANS/505, Rev 1/add 23, 1971 8 23.--------------------------------------------------I PRIEDAS [1]APIBRĖŽIMAI, PARAIŠKA PATVIRTINTI EEB TIPĄ, PATAISYTO ABSORBCIJOS KOEFICIENTO ŽENKLAS, GAMINIŲ SPECIFIKACIJOS, BANDYMAI IR ATITIKTIS(1.) 2. APIBRĖŽIMAIŠioje direktyvoje:(2.1.) 2.2. "transporto priemonės tipas dėl variklio išmetamųjų teršalų ribojimo" – tai automobiliai, kurie nesiskiria tokiais esminiais bruožais kaip II priede apibrėžtos transporto priemonių ir variklių charakteristikos;2.3. "dyzelinis variklis" – tai variklis, kuris veikia uždegimo nuo suspaudimo principu;2.4. "šaltojo paleidimo įtaisas" – tai įtaisas, kuriam veikiant laikinai didinamas varikliui tiekiamų degalų kiekis, ir kuris skirtas lengvinti variklio paleidimą;2.5. "dūmų matuoklis" – tai prietaisas, skirtas nuolat matuoti transporto priemonių išmetamųjų dujų šviesos absorbcijos koeficientus.3. PARAIŠKA PATVIRTINTI EB TIPĄ3.1. Paraišką patvirtinti EEB tipą turi pateikti transporto priemonės gamintojas ar jo tinkamai įgaliotas atstovas.3.2. Prie jos trimis egzemplioriais turi būti pridėti toliau minimi dokumentai ir šios detalės:3.2.1. variklio tipo aprašymas įskaitant visas II priede nurodytas detales;3.2.2. degimo kameros ir stūmoklio galvutės viršaus brėžiniai.3.3. Techninei tarnybai, kuri daro patvirtinimo bandymus, apibrėžtus 5 punkte, pateikiamas variklis ir įranga, kurią pagal šio reglamento II priedą nurodyta įtaisyti ant patvirtinti pateikto variklio. Tačiau, jei to reikalauja gamintojas ir su tuo sutinka patvirtinimo bandymus daranti techninė tarnyba, bandymas gali būti daromas su transporto priemone, atstovaujančia patvirtinamą transporto priemonės tipą.3a. EEB TIPO PATVIRTINIMASPrie EEB tipo patvirtinimo liudijimo pridedamas liudijimas, atitinkantis X priede pateiktą pavyzdį.4. PATAISYTO ABSORBCIJOS KOEFICIENTO ŽENKLAS(4.1.) (4.2.) (4.3.) 4.4. Prie kiekvienos transporto priemonės, kuri pagal šį reglamentą atitinka patvirtintą transporto priemonės tipą, lengvai prieinamoje ir gerai matomoje vietoje, nurodytoje pagal X priedą parengtame tipo patvirtinimo liudijimo priede, tvirtinamas ženklas, kuriame pavaizduotas stačiakampis, įrėminantis skaičių, rodantį pataisytą absorbcijos koeficientą, gautą patvirtinimo metu darytame bandyme greitėjimo be apkrovos režimu ir patvirtinimo metu nustatytame IV priedo 3.2 punkte nurodytu metodu.4.5. Ženklas turi būti aiškiai įskaitomas ir neištrinamas.4.6. Ženklo pavyzdys pateiktas IX priede.5. SPECIFIKACIJOS IR BANDYMAI5.1. Bendrosios nuostatosKomponentai, kurie gali turėti įtaką teršalų emisijai, projektuojami, konstruojami ir surenkami taip, kad transporto priemonė normaliomis naudojimo sąlygomis, nepaisant galimo vibracijos poveikio, atitiktų šios direktyvos reikalavimus.5.2. Šaltojo paleidimo įtaisų specifikacijos5.2.1. Šaltojo paleidimo įtaisas projektuojamas ir konstruojamas taip, kad jis negalėtų įsijungti ar veikti, kai variklis dirba normaliai.5.2.2. Pirmiau nurodytos 5.2.1 punkto nuostatos netaikomos, jei galioja bent viena šių sąlygų:5.2.2.1. pastoviu apsisukimų dažniu dirbančio variklio išmetamųjų dujų šviesos absorbcijos koeficientas, išmatuotas III priede aprašytu metodu, veikiant šaltojo paleidimo įtaisui atitinka VI priede nustatytas ribas;5.2.2.2. dėl šaltojo paleidimo įtaiso veikimo variklis išsijungia per nustatytą laiką.5.3. Teršalų emisijos specifikacijos5.3.1. Pateikto patvirtinti transporto priemonės tipo teršalų emisija matuojama dviem, III ir IV prieduose aprašytais metodais, siejamais su bandymais, atitinkamai, pastovaus apsisukimų dažnio ir greitėjimo be apkrovos režimu [2].5.3.2. Teršalų emisija, išmatuota III priede aprašytu metodu, turi neviršyti VI priede nustatytų ribų.5.3.3. Jei varikliai turi išmetamosiomis dujomis varomą pripūtimo turbokompresorių, tai absorbcijos koeficientas, išmatuotas greitėjimo be apkrovos režimu, neturi viršyti VI priede nustatytos vardinės srauto vertės ribos, atitinkančios didžiausią absorbcijos koeficientą, išmatuotą darant bandymus pastovaus apsisukimų dažnio režimu, plius 0,5 m–1.5.4. Leidžiama naudoti lygiaverčius matavimo prietaisus. Jei naudojami kitokie nei VII priede aprašyti prietaisai, reikia pareikalauti jų tinkamumo tirti variklį įrodymo.(6.) 7. GAMINIŲ ATITIKTIS7.1. Kiekviena iš serijos paimta transporto priemonė turi atitikti patvirtintą transporto priemonės tipą dėl komponentų, darančių įtaką variklio išmetamiesiems teršalams.(7.2.) 7.3. Pagal įprastą normą transporto priemonės su patvirtintu tipu dėl dyzelinių variklių išmetamųjų teršalų kiekio atitiktis tikrinama remiantis aprašymu, pateiktu EEB patvirtinimo liudijimo priede, kuris pateikiamas X priede. Papildomai:7.3.1. jei tikrinama iš serijos paimta transporto priemonė, bandymai daromi taip:7.3.1.1. Transporto priemonei, kuri nebuvo pravažinėta, taikomas IV priede aprašytas bandymas greitėjimo be apkrovos režimu. Laikoma, kad variklis atitinka patvirtintą tipą, jei nustatytas absorbcijos koeficientas nėra daugiau kaip 0,5 m–1 didesnis nei patvirtinimo ženkle nurodytas skaičius;7.3.1.2. jei skaičius, nustatytas 7.3.1 nurodytame bandyme yra daugiau kaip 0,5 m–1 didesnis nei patvirtinimo ženkle pateiktas skaičius, nagrinėjamo tipo transporto priemonė arba jos variklis bandomi pastovaus apsisukimų dažnio režimu visoje visos apkrovos kreivėje, kaip aprašyta III priede. Emisijos lygiai neturi būti didesni, nei VI priede nustatytos ribos.[1] Priedų tekstas atitinka JT Ekonomikos komisijos Europai Reglamento Nr. 24 tekstą; konkrečiai, skirstymas punktais yra toks pat; todėl, jei šioje direktyvoje nėra Reglamento Nr. 24 punkto atitikmens, jo numeris, kaip simboliško punkto numeris, pateiktas skliausteliuose.[2] Bandymas greitėjimo be apkrovos režimu ypač daromas tam, kad administracijos, kurios taiko šį metodą tikrindamos eksploatuojamus automobilius, turėtų etaloninį skaičių.--------------------------------------------------II PRIEDAS+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------III PRIEDASBANDYMAS PASTOVAUS APSISUKIMŲ DAŽNIO REŽIMU VISOJE VISOS APKROVOS KREIVĖJE1. ĮVADAS1.1. Šiame priede aprašytas išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo metodas, varikliui dirbant skirtingo pastovaus apsisukimų dažnio režimu visoje visos apkrovos kreivėje.1.2. Bandymą galima daryti su varikliu ar su transporto priemone.2. MATAVIMO PRINCIPAS2.1. Variklio išmetamųjų dujų neskaidrumas matuojamas varikliui dirbant visos apkrovos ir pastovaus apsisukimų dažnio režimu. Daromi šeši matavimai, variklio apsisukimų dažnio vertes išdėstant tolygiai tarp vertės, atitinkančios didžiausią galią, ir didesnės iš šių dviejų variklio apsisukimų dažnio verčių:- 45 procentai variklio apsisukimų dažnio, atitinkančio didžiausią galią ir- 1000 min–1.Kraštiniai matavimo taškai turi būti išdėstyti pirmiau apibrėžtame intervale.2.2. Jei dyzeliniai varikliai turi oro pripūtimo kompresorių, kurį bet kuriuo metu galima įjungti, ir jei tokiuose varikliuose įjungus oro pripūtimo kompresorių automatiškai didinamas įpurškiamų degalų kiekis, matavimai turi būti daromi pripūtimo kompresoriui dirbant ir jį išjungus.Kiekvienam variklio apsisukimų dažniui matavimo rezultatu imamas didesnis iš dviejų gautų skaičių.3. BANDYMŲ SĄLYGOS3.1. Transporto priemonė ar variklis3.1.1. Pateikiamo variklio ar transporto priemonės mechaninė būklė turi būti gera. Variklis turi būti pravažinėtas.3.1.2. Variklis bandomas naudojant II priede aprašytą įrangą.3.1.3. Variklio reguliuojamos vertės turi būti tokios, kokias pateikė gamintojas ir kokios nurodytos II priede.3.1.4. Išmetimo įtaise neturi būti jokios angos, pro kurią variklio išmetamosios dujos galėtų būti praskiestos.3.1.5. Variklis turi būti gamintojo nurodytoje normalioje darbinėje būsenoje. Konkrečiai, aušinamojo vandens ir alyvos temperatūra turi būti normali gamintojo nurodyta temperatūra.3.2. DegalaiNaudojami etaloniniai degalai, kurių specifikacijos pateiktos V priede.3.3. Bandymų laboratorija3.3.1. Matuojama laboratorijos absoliuti temperatūra T, išreikšta Kelvino laipsniais, ir torais išreikštas atmosferos slėgis H, tuomet faktorius F nustatomas pagal formulę:F =×T2980,53.3.2. Kad bandymas galėtų būti laikomas įskaitiniu, faktorius F turi būti 0,98 ≤ F ≤ 1,02.3.4. Bandinio ėmimo ir matavimo aparatasIšmetamųjų dujų šviesos absorbcijos koeficientas matuojamas dūmų matuokliu, atitinkančiu VII priede nustatytas sąlygas ir įrengtu pagal VIII priedo reikalavimus.4. RIBINĖS VERTĖS4.1. Kiekvienai iš šešių variklio apsisukimų dažnio verčių, kurių absorbcijos koeficientas matuojamas pagal pirmiau pateiktą 2.1 punktą, apskaičiuojamas vardinis srautas G, išreikštas litrais per sekundę, taikant tokias formules:- dviejų taktų varikliams | G = Vn60, |- keturių taktų varikliams | G = Vn120, |čia:V  yra variklio cilindro tūris, išreikštas litrais;n  yra variklio apsisukimų dažnis per minutę.4.2. Kiekvienai variklio apsisukimų dažnio vertei gautas išmetamųjų dujų absorbcijos koeficientas turi neviršyti ribinės vertės, pateiktos VI priedo lentelėje. Jei vardinio srauto vertė yra kitokia, nei nurodytos lentelėje, taikoma ribinė vertė gaunama interpoliavimu, remiantis proporcingų dalių principu.--------------------------------------------------IV PRIEDASBANDYMAS GREITĖJIMO BE APKROVOS REŽIMU1. BANDYMO SĄLYGOS1.1. Bandymas daromas su transporto priemone ar varikliu, kurie buvo bandomi pastovaus apsisukimų dažnio režimu, kaip aprašyta III priede.1.1.1. Jei variklis bandomas stende, bandymas daromas kiek įmanoma greičiau po neskaidrumo matavimo pastovaus apsisukimų dažnio ir visos apkrovos režimu. Konkrečiai, aušinamojo vandens ir alyvos temperatūra turi būti normali gamintojo nurodyta temperatūra.1.1.2. Jei bandymas daromas su stovinčia transporto priemone, prieš tai su ja važinėjama keliu, kad variklis pasiektų normalią darbinę būseną. Bandymas daromas kiek įmanoma greičiau po važinėjimo keliu.1.2. Degimo kamera neturi būti ataušusi ar užteršta dėl prieš bandymą užsitęsusio darbo tuščiąja eiga.1.3. Taikomos III priedo 3.1, 3.2 ir 3.3 punktuose aprašytos sąlygos.1.4. Bandinio ėmimo ir matavimo aparatui taikomos sąlygos, aprašytos III priedo 3.4 punkte.2. BANDYMŲ METODAI2.1. Jei bandymas daromas stende, variklis atjungiamas nuo stabdžio pastarąjį pakeičiant besisukančiomis dalimis, varomomis esant neįjungtai pavarai, ar inercine apkrova, iš esmės atitinkančia sukamųjų dalių inerciją.2.2. Jei bandymas daromas su transporto priemone, pavarų jungimo svirtis nustatoma į neutralią padėtį, o variklis su įjungta sankaba.2.3. Varikliui dirbant tuščiąja eiga, akseleratoriaus pedalas spaudžiamas greitai, tačiau neįnirtingai, kad būtų gautas didžiausias degalų siurblio našumas. Ši padėtis laikoma tol, kol pasiekiamas didžiausias variklio apsisukimų dažnis ir suveikia variklio apsisukimų dažnio ribotuvas. Kai tik pasiekiamas šis apsisukimų dažnis, akseleratorius atleidžiamas tiek, kad variklis vėl dirbtų tuščiąja eiga ir dūmų matuoklis grįžtų į atitinkamas sąlygas.2.4. Norint išvalyti išmetimo sistemą ir padaryti visas būtinas aparato reguliavimo pataisas, pirmiau 2.3 punkte aprašytas veiksmas kartojamas ne mažiau kaip šešis kartus. Pasižymimos didžiausios neskaidrumo vertės, gautos kiekviename vienas paskui kitą daromame pagreitėjimo bandyme, kol gaunamos nusistovėjusios vertės. Neatsižvelgiama į tas nuskaitytas vertes, kurios gaunamos varikliui po kiekvieno greitėjimo dirbant tuščiąja eiga. Nuskaitytos vertės laikomos nusistovėjusiomis, kai keturi vienas paskui kitą gauti rodmenys telpa į 0,25 m-1 pločio diapazoną ir nesudaro mažėjančios sekos. Užrašomas absorbcijos koeficientas XM yra šių keturių verčių aritmetinis vidurkis.2.5. Taikomi, kai tinka, tokie specialieji variklių, kuriuose yra oro pripūtimo kompresorius, reikalavimai:2.5.1. jei variklis turi su juo sujungtą ar variklio mechaniškai varomą oro pripūtimo kompresorių, kurį galima atjungti, daromi du visos apimties matavimo ciklai su parengiamaisiais pagreitėjimais, oro pripūtimo kompresorių vienu atveju įjungiant, kitu – atjungiant. Užrašytas matavimų rezultatas turi būti didesnis iš dviejų gautų rezultatų;2.5.2. jei varikliai turi oro kompresorių, kurio veikimas pertraukiamas vairuotojo valdomu reguliuojamuoju vožtuvu, bandymas daromas išmetamąsias dujas nukreipiant į kompresoriaus turbiną ir ją aplenkiant. Užrašytas matavimų rezultatas turi būti didesnis iš dviejų gautų rezultatų.3. ABSORBCIJOS KOEFICIENTO PATAISYTOSIOS VERTĖS NUSTATYMAS3.1. ŽymėjimasXM = absorbcijos koeficiento vertė, išmatuota greitėjimo be apkrovos režimu, kaip aprašyta šio priedo 2.4 punkte;XL = pataisytoji absorbcijos koeficiento vertė greitėjimo be apkrovos režimu;SM = pastovaus apsisukimų dažnio režimu (III priedas, 2.1 punktas) išmatuoto absorbcijos koeficiento vertė, kuri yra arčiausiai nustatytos ribinės vertės, atitinkančios tokį patį vardinį srautą;SL = absorbcijos koeficiento vertė (III priedas, 4.2 punktas) vardiniam srautui, atitinkančiam matavimo tašką, kuriame gaunama vertė SM;L = šviesos kelio dūmų matuoklyje veiksmingasis ilgis.3.2. Kai absorbcijos koeficientas išreiškiamas m–1, o veiksmingasis ilgis išreiškiamas metrais, pataisytoji vertė yra mažesnė XL vertė, gauta pagal šias dvi formules:X′=· XX″= X+ 0,5--------------------------------------------------V PRIEDASETALONINIŲ DEGALŲ, NAUDOJAMŲ PATVIRTINIMO BANDYMUOSE IR TIKRINANT GAMINIŲ ATITIKTĮ, SPECIFIKACIJOSPastaba.Degalai turi būti tik tiesioginio distiliavimo frakcijų produktas, hidrodesulfuruotas arba ne, ir jame turi nebūti priedų.| Ribos ir vienetai | Metodas |Tankis 15/4 °C | 0,830 ± 0,005 | ASTM D 1298-67 |Distiliavimas | | ASTM D 86-67 |50 % | maž. 245 °C | |90 % | 330 ± 10 °C | |Virimo pabaigos temperatūra | didž. 370 °C | |Cetano indeksas | 54 ± 3 | ASTM D 976-66 |Kinematinis klampis 100 ºF temperatūroje | 3 ± 0,5 cst | ASTM D 445-65 |Sieros kiekis | 0,4 ± 0,1 % masės | ASTM D 129-64 |Pliūpsnio temperatūra | maž. 55 °C | ASTM D 93-71 |Drumstimosi temperatūra | didž. –7 °C | ASTM D 2500-66 |Anilino taškas | 69 ± 5 °C | ASTM D 611-64 |Anglies kiekis 10 % virintuvo likučio | didž. 0,2 % masės | ASTM D 524-64 |Peleningumas | didž. 0,01 % masės | ASTM D 482-63 |Vandens kiekis | didž. 0,05 % masės | ASTM D 95-70 |Vario korozijos bandymas 100 °C | didž. 1 balas | ASTM D 130-68 |+++++ TIFF +++++Mažiausias šilumingumas | | ASTM D 2-68 (Ap. VI) |Stiprių rūgščių skaičius | nulis mg KoH/g | ASTM D 974-64 |--------------------------------------------------VI PRIEDASRIBINĖS VERTĖS, TAIKOMOS BANDYME PASTOVAUS APSISUKIMŲ DAŽNIO REŽIMUPastaba.Nors pirmiau pateiktos vertės apvalinamos 0,01 ar 0,005 tikslumu, tai nereiškia, kad toks turi būti matavimų tikslumo laipsnis.Vardinis srautas G litrai per sekundę | Absorbcijos koeficientas K M–1 |≤ 42 | 2,26 |45 | 2,19 |50 | 2,08 |55 | 1,985 |60 | 1,90 |65 | 1,84 |70 | 1,775 |75 | 1,72 |80 | 1,665 |85 | 1,62 |90 | 1,575 |95 | 1,535 |100 | 1,495 |105 | 1,465 |110 | 1,425 |115 | 1,395 |120 | 1,37 |125 | 1,345 |130 | 1,32 |135 | 1,30 |140 | 1,27 |145 | 1,25 |150 | 1,225 |155 | 1,205 |160 | 1,19 |165 | 1,17 |170 | 1,155 |175 | 1,14 |180 | 1,125 |185 | 1,11 |190 | 1,095 |195 | 1,08 |≥ 200 | 1,065 |--------------------------------------------------VII PRIEDASDŪMŲ MATUOKLIŲ CHARAKTERISTIKOS1. APIMTISŠiame priede apibrėžiamos sąlygos, kurias turi atitikti dūmų matuokliai, naudojami III ir IV prieduose aprašytuose bandymuose.2. PAGRINDINĖ DŪMŲ MATUOKLIŲ SPECIFIKACIJA2.1. Matuojamos dujos uždaromos kameroje su neatspindinčiu vidiniu paviršiumi.2.2. Nustatant veiksmingąjį šviesos kelio per dujas ilgį, reikia atsižvelgti į galimą šviesos šaltinį ir fotoelementą saugančių įtaisų įtaką. Šis veiksmingasis ilgis užrašomas ant prietaiso.2.3. Dūmų matuoklio rodmenų skalę turi sudaryti dvi matavimo skalės: viena su absoliučiais šviesos absorbcijos vienetais nuo 0 iki ∞ (m–1), o kita tiesinė skalė nuo 0 iki 100; abiejų skalių intervalas turi būti nuo 0, kai praleidžiamas visas šviesos srautas, iki skalės galo, esant visiškam užtemimui.3. KONSTRUKCIJOS SPECIFIKACIJOS3.1. Bendrosios nuostatosKonstrukcija turi būti tokia, kad dirbant pastovaus apsisukimų dažnio režimu, dūmų kamera užsipildytų vienodo neskaidrumo dūmais.3.2. Dūmų kameros ir dūmų matuoklio korpusas3.2.1. Dėl vidinių atspindžių atsiradusios pašalinės šviesos kritimas į fotoelementą turi būti kiek įmanoma sumažintas (pvz., vidinius paviršius darant juodus ir matinius bei naudojant tinkamą bendrą išdėstymo schemą).3.2.2. Optinės charakteristikos turi būti tokios, kad, kai dūmų kamera užpildyta dūmais, kurių absorbcijos koeficientas yra apytikriai lygus 1,7 m–1, bendrasis šviesos difuzijos ir atspindžio rezultatas būtų ne didesnis kaip viena padala tiesinėje skalėje.3.3. Šviesos šaltinisKaip šviesos šaltinis naudojama kaitinimo lempa, kurios spalvos temperatūra yra intervale nuo 2800 iki 3250 °K.3.4. Imtuvas3.4.1. Imtuvą sudaro fotoelementas, kurio spektrinio jautrio kreivė panaši į žmogaus akies regos dienos šviesoje kreivę (didžiausias jautris intervale nuo 550 nm iki 570 nm; jautris trumpesnių nei 430 nm ir ilgesnių nei 680 nm bangų atveju yra mažesnis kaip 4 procentai didžiausio jautrio).3.4.2. Elektros grandinės konstrukcija, įskaitant rodmenų skalę, yra tokia, kad fotoelemento srovė išėjime tiesiškai priklauso nuo šviesos, patenkančios į fotoelementą jo darbinės temperatūros intervale, stiprio.3.5. Matavimo skalės3.5.1. Šviesos absorbcijos koeficientas k skaičiuojamas taikant formulę Φ = Φo · e–kL, kurioje L yra veiksmingasis šviesos kelio per matuojamas dujas ilgis, Φo yra įeinantis srautas ir Φ yra išeinantis srautas. Kai dūmų matuoklio tipo veiksmingojo ilgio L negalima įvertinti tiesiogiai pagal geometrinius matmenis, veiksmingasis ilgis L turi būti nustatytas:- arba šio priedo 4 punkte aprašytu metodu; ar- lyginant jį su kito tipo dūmų matuokliu, kuriam veiksmingasis ilgis yra žinomas.3.5.2. Santykį tarp 0–100 tiesinės skalės ir šviesos absorbcijos koeficiento k aprašo formulė:+++++ TIFF +++++,kurioje N yra rodmuo tiesinėje skalėje, k – atitinkama absorbcijos koeficiento vertė.3.5.3. Dūmų matuoklio rodmenų skalė turi leisti absorbcijos koeficiento 1,7 m–1 vertę perskaityti 0,025 m–1 tikslumu.3.6. Matavimo aparato reguliavimas ir tikrinimas3.6.1. Fotoelemento ir rodmenų skalės elektrinė grandinė turi būti reguliuojamos taip, kad, kai šviesa eina per švariu oru užpildytą dūmų kamerą ar per tokias pačias charakteristikas turinčią kamerą, rodyklė galėtų būti grąžinta į nulinę vertę.3.6.2. Kai lempa išjungta ir elektrinė matavimo grandinė atjungta ar užtrumpinta, absorbcijos koeficiento skalėje rodmuo turi būti ∞, ir šis ∞ rodmuo turi likti, kai matavimo grandinė vėl sujungiama.3.6.3. Tikrinama tarpinė vertė į dūmų kamerą įstatant dujas pakeičiantį ekraną, kurio žinomas šviesos absorbcijos koeficientas k, matuojamas kaip tai aprašyta pirmiau 3.5.1 punkte, būtų nuo 1,6 m–1 iki 1,8 m–1. Koeficiento k vertė turi būti žinoma 0,025 m–1 tikslumu. Tikrinama norint įsitikinti, kad, kai tarp šviesos šaltinio ir fotoelemento įstatomas ekranas, ši vertė nuo rodmens dūmų matuoklio rodmenų skalėje skiriasi ne daugiau kaip 0,05 m–1.3.7. Dūmų matuoklio atsako trukmė3.7.1. Elektrinės matavimo grandinės atsako trukmė, t. y. laikas, per kurį po visiškai fotoelementą uždengiančio ekrano ištraukimo nuokrypis rodmenų skalėje būtų 90 procentų, turi būti nuo 0,9 iki 1,1 sekundės.3.7.2. Elektrinės matavimo grandinės slopimas turi būti toks, kad pradinis nuokrypis už galutinio pastoviojo rodmens po bet kokio staigaus įvesties signalo pokyčio (pvz., dėl kalibravimo ekrano) sudarytų ne daugiau kaip 4 procentus to rodmens tiesinės skalės vienetais.3.7.3. Dūmų matuoklio atsako trukmė dėl fizikinių reiškinių dūmų kameroje, yra laikas nuo dūmų įleidimo į matavimo prietaisą pradžios iki visiško dūmų kameros užpildymo, ir jis neturi būti didesnis kaip 0,4 sekundės.3.7.4. Šios nuostatos taikomos tik tiems dūmų matuokliams, kuriais matuojamas neskaidrumas greitėjimo be apkrovos režimu.3.8. Matuojamų ir prapūtimo dujų slėgis3.8.1. Dūmų kameroje su išmetamosiomis dujomis slėgis neturi skirtis nuo atmosferos slėgio daugiau kaip 75 mm (vandens manometro stulpelio).3.8.2. Dėl matuojamų dujų ir prapūtimui naudojamo oro slėgio kitimo absorbcijos koeficiento pokytis neturi būti didesnis kaip 0,05 m–1, kai dujų absorbcijos koeficientas yra lygus 1,7 m–1.3.8.3. Dūmų matuoklyje turi būti įrengti atitinkami slėgio matavimo dūmų kameroje prietaisai.3.8.4. Dujų ir prapūtimui naudojamo oro slėgio kitimo ribas nurodo aparatūros gamintojas.3.9. Matuojamų dujų temperatūra3.9.1. Matuojant dujų temperatūrą kiekviename dūmų kameros taške turi būti nuo 70 °C iki didžiausios temperatūros, kurią nurodė dūmų matuoklio gamintojas, taip kad rodmenys šiame temperatūros intervale nesiskirtų daugiau kaip 0,1 m–1, jei dūmų kamera yra užpildyta dujomis, kurių absorbcijos koeficientas 1,7 m–1.3.9.2. Dūmų matuoklyje turi būti įrengti atitinkami temperatūros matavimo dūmų kameroje prietaisai.4. DŪMŲ MATUOKLIO VEIKSMINGASIS ILGIS4.1. Bendrosios nuostatos4.1.1. Kai kurių tipų dūmų matuokliuose tarp šviesos šaltinio ir fotoelemento ar tarp šaltinį ir fotoelementą dengiančių skaidrių dalių esančių dujų neskaidrumas yra nevienodas. Tokiais atvejais veiksminguoju ilgiu L laikomas vienodo neskaidrumo dujų stulpelio, kurio šviesos absorbcija yra tokia pati, kaip ir absorbcija, kai dujos įprastu būdu leidžiamos į dūmų matuoklį, ilgis.4.1.2. Veiksmingasis šviesos kelio ilgis gaunamas lyginant įprastai veikiančio dūmų matuoklio rodmenį N su rodmeniu No, gautu pakeičiant dūmų matuoklį taip, kad jame bandymo dujos visiškai užpildo kamerą apibrėžtame ilgyje Lo.4.1.3. Palyginamuosius rodmenis būtina gauti greitai vienas paskui kitą, norint nustatyti pataisą, kurią reikia padaryti dėl nulio svyravimų.4.2. L įvertinimo metodas4.2.1. Bandymų dujos yra pastovaus neskaidrumo išmetamosios dujos ar šviesą sugeriančios dujos, kurių gravimetrinis tankis yra panašus į išmetamųjų dujų tankį.4.2.2. Tiksliai nustatomas stulpelio ilgis Lo dūmų matuoklyje, kurį galima tolygiai užpildyti dujomis ir kurio galinės briaunos iš esmės yra statmenos šviesos keliui. Šis ilgis Lo turi būti artimas numanomam dūmų matuoklio veiksmingajam ilgiui.4.2.3. Išmatuojama bandymo dujų vidutinė temperatūra dūmų kameroje.4.2.4. Jei būtina, norint slopinti pulsavimą bandinio ėmimo linijoje kiek įmanoma arčiau zondo įrengiamas kompaktiškos konstrukcijos ir pakankamos talpos plėtimosi rezervuaras. Be to, galima įtaisyti aušintuvą. Aušintuvo ir plėtimosi rezervuaro prijungimas turi perdaug nekeisti išmetamųjų dujų sudėties.4.2.5. Veiksmingojo ilgio nustatymo bandymas susideda iš dujų bandinio leidimo pakaitomis per įprastu būdu veikiantį dūmų matuoklį ir per tokį patį aparatą, pakeistą kaip nurodyta 4.1.2 punkte.4.2.5.1. Dūmų matuoklio rodmenys bandyme užrašomi nepertraukiamai savirašiu, kurio atsako trukmė yra lygi arba mažesnė kaip dūmų matuoklio atsako trukmė.4.2.5.2. Įprastai veikiančio dūmų matuoklio rodmuo tiesinėje neskaidrumo skalėje yra N, o vidutinės dujų temperatūros, išmatuotos Kelvino laipsniais, rodmuo yra T.4.2.5.3. Žinomo ilgio Lo dūmų matuoklio, užpildyto tokiomis pat bandymo dujomis, rodmuo tiesinėje neskaidrumo skalėje yra No ir vidutinės dujų temperatūros, išmatuotos Kelvino laipsniais, rodmuo yra To.4.2.6. Veiksmingasis ilgis yra lygus:+++++ TIFF +++++4.2.7. Bandymas kartojamas bent su keturių rūšių bandymo dujomis, kurių rodmenys tolygiai pasiskirstytų nuo 20 tiesinės skalės padalos iki 80 padalos.4.2.8. Veiksmingasis dūmų matuoklio ilgis L yra aritmetinis vidurkis veiksmingojo ilgio verčių, gautų bandant kiekvienas dujas kaip nurodyta 4.2.6 punkte.--------------------------------------------------VIII PRIEDASDŪMŲ MATUOKLIO ĮRENGIMAS IR NAUDOJIMAS1. APIMTISŠiame priede smulkiai apibūdinamas dūmų matuoklių įrengimas ir naudojimas bandymuose, kurie aprašyti III ir IV prieduose.2. BANDINIŲ ĖMIMAS DŪMŲ MATUOKLIU2.1. Dūmų matuoklių įrengimas bandymams pastovaus apsisukimų dažnio režimu2.1.1. Zondo skerspjūvio ploto ir išmetamojo vamzdžio skerspjūvio ploto santykis turi būti ne mažesnis kaip 0,05. Priešslėgis, išmatuotas išmetamajame vamzdyje zondo įleidžiamosios angos vietoje, turi būti ne didesnis kaip 75 mm (vandens manometro stulpelio).2.1.2. Zondą sudaro vamzdis su atviru galu, nukreiptu į priekį išilgai išmetamojo vamzdžio ar išmetamojo vamzdžio ilginamojo vamzdžio, jei jis reikalingas, ašies. Zondas turi būti įdėtas toje dalyje, kurioje dūmų pasiskirstymas yra apytikriai tolygus. Norint tai pasiekti, zondas išmetamajame vamzdyje dedamas kiek įmanoma pasroviui ar, jei būtina, ilginimo vamzdyje, taip, kad, jei D yra išmetamojo vamzdžio skersmuo ties išėjimu, tai zondo galas būtų tiesiojoje dalyje, kuri būtų tiesi bent 6 D atstumu aukštyn nuo bandinio ėmimo vietos ir 3 D atstumu pasroviui. Jei naudojamas ilginimo vamzdis, jungties vietoje oras neturi patekti.2.1.3. Slėgis išmetamajame vamzdyje ir slėgio skirtumo charakteristikos bandinio ėmimo linijoje turi būti tokie, kad zondu imamas bandinys iš esmės atitiktų izokinetiniu metodu imamą bandinį.2.1.4. Jei būtina, norint slopinti pulsavimą bandinio ėmimo linijoje, kiek įmanoma arčiau zondo įrengiamas kompaktiškos konstrukcijos ir pakankamos talpos plėtimosi rezervuaras. Be to, galima įtaisyti aušintuvą.Aušintuvo ir plėtimosi rezervuaro prijungimas turi perdaug nekeisti išmetamųjų dujų sudėties.2.1.5. Norint padidinti bandinio ėmimo slėgį, į išmetamąjį vamzdį bent 3 D atstumu pasroviui nuo bandinio ėmimo zondo galima įstatyti droselinį vožtuvą ar kitą slėgio didinimo priemonę.2.1.6. Zondą, aušinimo įtaisą, plėtimosi rezervuarą (jei reikalingas) ir dūmų matuoklį jungiantys vamzdžiai turi būti kiek įmanoma trumpesni, bet tuo pat metu atitinkantys keliamus slėgio ir temperatūros reikalavimus, aprašytus VII priedo 3.8 ir 3.9 punktuose. Vamzdis nuo matavimo vietos iki dūmų matuoklio turi kilti aukštyn, ir reikia vengti sulenkimų smailiu kampu, kur galėtų kauptis suodžiai. Jei dūmų matuoklis neturi reguliavimo vožtuvo, jis įrengiamas priešais matuoklį.2.1.7. Norint užtikrinti, kad laikomasi VII priedo 3.8 punkte keliamų slėgio ir VII priedo 3.9 punkte keliamų temperatūros matavimo kameroje reikalavimų, bandymo eigoje jie tikrinami.2.2. Įrengimas bandymams greitėjimo be apkrovos režimu2.2.1. Zondo skerspjūvio ploto ir išmetamojo vamzdžio skerspjūvio ploto santykis turi būti ne mažesnis kaip 0,05. Priešslėgis, išmatuotas išmetamajame vamzdyje zondo įleidžiamosios angos vietoje, turi būti ne didesnis kaip 75 mm (vandens manometro stulpelio).2.2.2. Zondą sudaro vamzdis atviru galu, nukreiptu į priekį išilgai išmetamojo vamzdžio ar išmetamojo vamzdžio ilginamojo vamzdžio, jei jis reikalingas, ašies. Zondas turi būti įdėtas toje dalyje, kurioje dūmų pasiskirstymas yra apytikriai tolygus. Norint tai pasiekti, zondas išmetamajame vamzdyje dedamas kiek įmanoma pasroviui ar, jei būtina, ilginimo vamzdyje, taip, kad, jei D yra išmetamojo vamzdžio skersmuo ties išėjimu, tai zondo galas būtų tiesiojoje dalyje, kuri būtų tiesi bent 6 D atstumu aukštyn nuo bandinio ėmimo vietos ir 3 D atstumu pasroviui. Jei naudojamas ilginimo vamzdis, jungties vietoje oras neturi patekti.2.2.3. Bandinio ėmimo sistema turi būti tokia, kad esant bet kuriam variklio apsisukimų dažniui bandinio slėgis dūmų matuoklyje atitiktų VII priedo 3.8.2 punkte apibrėžtas ribas. Tai galima patikrinti pažymint bandinio slėgį varikliui dirbant tuščiąja eiga ir didžiausiu apsisukimų be apkrovos režimu. Atsižvelgiant į dūmų matuoklio charakteristikas, bandinio slėgį galima reguliuoti jį fiksuotai ribojant ar reguliavimo vožtuvu išmetamajame vamzdyje arba ilginimo vamzdyje. Nesvarbu, kuris metodas taikomas, į išmetamąjį vamzdį įstatyto zondo įleidžiamojoje angoje priešslėgis turi būti ne didesnis kaip 75 mm (vandens manometro stulpelio).2.2.4. Su dūmų matuokliu jungiantys vamzdžiai turi būti kiek įmanoma trumpesni. Vamzdis nuo matavimo vietos iki dūmų matuoklio turi kilti aukštyn, reikia vengti sulenkimų smailiu kampu, kur galėtų kauptis suodžiai. Norint išmetamąsias dujas atjungti nuo dūmų matuoklio, kai ne daromi matavimai, priešais jį galima įtaisyti reguliuojamąjį vožtuvą.3. VISO SRAUTO DŪMŲ MATUOKLISTik bendrosios atsargumo priemonės, kurių reikia laikytis darant bandymus pastovaus apsisukimų dažnio ir greitėjimo be apkrovos režimu, yra šie:3.1. išmetamąjį vamzdį ir dūmų matuoklį jungiančių vamzdžių jungtys turi neleisti orui patekti iš lauko;3.2. su dūmų matuokliu jungiantys vamzdžiai turi būti kiek įmanoma trumpesni, kaip ir dūmų matuoklių bandiniams imti vamzdžiai. Vamzdžių sistema nuo matavimo vietos iki dūmų matuoklio turi kilti aukštyn, reikia vengti sulenkimų smailiu kampu, kur galėtų kauptis suodžiai. Norint išmetamąsias dujas atjungti nuo dūmų matuoklio, kai nedaromi matavimai, priešais jį galima įtaisyti reguliuojamąjį vožtuvą;3.3. be to, gali būti reikalinga priešais dūmų matuoklį įrengta aušinimo sistema.--------------------------------------------------IX PRIEDASPATAISYTO ABSORBCIJOS KOEFICIENTO ŽENKLO PAVYZDYS+++++ TIFF +++++Viršuje pavaizduotas simbolis rodo, kad pataisytas absorbcijos koeficientas yra lygus 1,30 m–1.--------------------------------------------------X PRIEDAS+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: 1977 m. liepos 25 d. Tarybos direktyva dėl grynaveislių veislinių galvijų

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31977L0504

Oficialusis leidinys L 206 , 12/08/1977 p. 0008 - 0010 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 3 tomas 9 p. 0049  specialusis leidimas graikų k.: skyrius 03 tomas 19 p. 0058  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 3 tomas 9 p. 0049  specialusis leidimas ispanų kalba: skyrius 03 tomas 13 p. 0024  specialusis leidimas portugalų kalba skyrius 03 tomas 13 p. 0024

		Tarybos direktyva1977 m. liepos 25 d.dėl grynaveislių veislinių galvijų(77/504/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 43 ir 100 straipsnius,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [1],atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [2],kadangi galvijinkystės produkcija užimą labai svarbią vietą Bendrijos žemės ūkyje ir patenkinami rezultatai šioje srityje didžia dalimi priklauso nuo grynaveislių veislinių gyvulių panaudojimo apimties;kadangi dauguma valstybių narių, vykdydamos savo nacionalinę gyvulių veislininkystės politiką, iki šiol stengėsi skatinti riboto veislių skaičiaus gyvulių, atitinkančių konkrečius zootechnikos reikalavimus, auginimą; kadangi įvairių valstybių narių veislės ir reikalavimai skiriasi; kadangi šie skirtumai sukelia kliūtis Bendrijos vidaus prekybai;kadangi, norint panaikinti šiuos skirtumus ir taip padidinti žemės ūkio produktyvumą šiame sektoriuje, turi būti laipsniškai liberalizuojama Bendrijos vidaus prekyba visais grynaveisliais veisliniais gyvuliais; kadangi tam, kad būtų visiškai liberalizuota prekyba, reikalingas tolesnis suderinimas, ypač dėl leidimo naudoti veisimui;kadangi valstybės narės turėtų turėti galimybę pareikalauti pateikti kilmės (pažymėjimus, parengtus pagal Bendrijoje nustatytą tvarką;kadangi reikėtų tam tikrose techninėse srityse priimti įgyvendinimo priemones; kadangi tam, kad jos būtų priimtos, turėtų būti numatyta glaudaus bendradarbiavimo tarp valstybių narių ir Komisijos per Zootechnikos nuolatinį komitetą, tvarka; kadangi tol, kol minimos įgyvendinimo priemonės bus priimtos, ir dabar galiojančios nuostatos šiose srityse turi išlikti nepakitusios;kadangi turi būti užtikrinta, kad iš šalių, kurios nėra valstybės narės, grynaveisliai veisliniai galvijai nebūtų importuojami palankesnėmis nei Bendrijoje taikomos sąlygomis,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisŠioje direktyvoje naudojamos šios sąvokos:a) grynaveislis veislinis galvijas – tai galvijas, kurio tėvai ir seneliai yra įrašyti arba įregistruoti tos pačios veislės kilmės knygoje ir kuris pats joje yra įrašytas arba įregistruotas ar yra tinkamas įrašyti arba įregistruoti;b) kilmės knyga – bet kuri knyga, registras, kartoteka arba duomenų laikmena:- kurią tvarko veislininkystės organizacija arba asociacija, oficialiai pripažinta valstybės narės, kurioje ji įsikūrusi, ir- kurioje įrašomi arba įregistruojami konkrečios veislės grynaveisliai veisliniai galvijai ir nurodomi jų protėviai.2 straipsnisValstybės narės užtikrina, kad dėl zootechninių priežasčių nebūtų draudžiama, ribojama arba trukdoma:- Bendrijos vidaus prekyba grynaveisliais veisliniais galvijais,- Bendrijos vidaus prekyba grynaveislių veislinių galvijų sperma ir embrionais,- užvesti kilmės knygas, jei šios atitinka 6 straipsnyje nustatytus reikalavimus,- remiantis 6 straipsniu pripažinti kilmės knygas tvarkančias organizacijas arba asociacijas,- remiantis 3 straipsniu Bendrijos vidaus prekyba dirbtiniam sėklinimui skirtais buliais.3 straipsnisKomisijos pasiūlymu Taryba iki 1980 m. liepos 1 d. priima Bendrijos nuostatas dėl leidimo naudoti grynaveislius veislinius galvijus veisimui.Iki šių nuostatų įsigaliojimo leidimas naudoti grynaveislius veislinius galvijus veisimui, leidimas naudoti bulius dirbtiniam sėklinimui, panaudoti spermą ir embrionus reglamentuojami nacionaliniais įstatymais, tačiau jie neturi būti griežtesni už teisės aktus, grynaveisliams veisliniams galvijams taikomus paskirties valstybėje narėje.4 straipsnisValstybės narės oficialiai pripažintos veislininkystės organizacijos arba asociacijos negali prieštarauti, kad į jų kilmės knygas būtų įtraukti kitų valstybių narių grynaveisliai veisliniai galvijai, jei šie atitinka pagal 6 straipsnį nustatytus reikalavimus.5 straipsnisValstybės narės gali reikalauti, kad prekiaujant Bendrijoje grynaveisliais veisliniais galvijais ir sperma ar embrionais būtų pateikiamas kilmės pažymėjimas, atitinkantis 8 straipsnyje nustatyta tvarka parengtą pavyzdį, ypač zootechninių rodiklių atžvilgiu.6 straipsnis1. 8 straipsnyje nustatyta tvarka nustatomi:- galvijų produktyvumo kontrolės ir genetinės vertės nustatymo metodai,- veislininkystės organizacijų arba asociacijų pripažinimo kriterijai,- kilmės knygų užvedimo kriterijai,- įrašymo į kilmės knygą kriterijai,- kilmės pažymėjime nurodytina informacija.2. Iki 1 dalies pirmoje, antroje ir trečioje įtraukose numatytų nuostatų įsigaliojimo:a) kiekvienoje valstybėje narėje atliekami 1 dalies pirmoje įtraukoje nurodyti oficialūs patikrinimai ir dabar vedamos kilmės knygos yra pripažįstamos kitų valstybių narių;b) veislininkystės organizacijų arba asociacijų pripažinimą ir toliau reglamentuoja šiuo metu valstybėse narėse galiojančios taisyklės;c) naujų kilmės knygų užvedimas ir toliau turi atitikti valstybėse narėse šiuo metu galiojančius reikalavimus.7 straipsnisIki atitinkamų Bendrijos taisyklių įgyvendinimo grynaveislių veislinių galvijų importui iš šalių, kurios nėra valstybės narės, taikytinos sąlygos neturi būti palankesnės nei taikomos Bendrijos vidaus prekyboje.Valstybės narės neleidžia importuoti grynaveislių veislinių galvijų ne iš valstybių narių, jei su jais nepateikiamas kilmės pažymėjimas, patvirtinantis, kad galvijai yra įrašyti arba įregistruoti eksportuojančios šalies, kuri nėra valstybė narė, kilmės knygoje. Turi būti pateiktas įrodymas, kad gyvuliai yra įrašyti arba įregistruoti Bendrijos kilmės knygoje arba yra tinkami į ją įrašyti.8 straipsnis1. Kai būtina laikytis šiame straipsnyje nustatytos tvarkos, pirmininkas savo iniciatyva arba valstybių narių prašymu nedelsdamas perduoda svarstyti klausimus Tarybos sprendimu 77/505/EEB įkurtam Zootechnikos nuolatiniam komitetui (toliau – komitetui).2. Komitete valstybių narių balsai skaičiuojami Sutarties 148 straipsnio 2 dalyje numatyta tvarka. Pirmininkas nebalsuoja.3. Komisijos atstovas pateikia priemonių, kurios turi būti patvirtintos, projektą. Komitetas savo nuomonę dėl šių priemonių pareiškia per tokį laiką, kurį nustato pirmininkas atsižvelgdamas į klausimo skubumą. Nuomonė patvirtinama 41 balso dauguma.4. Komisija patvirtina numatytas priemones ir ima jas nedelsiant taikyti, jeigu jos atitinka komiteto nuomonę. Kai numatytos priemonės neatitinka komiteto nuomonės arba nuomonė nepareiškiama, Komisija nedelsdama pateikia Tarybai pasiūlymą dėl priemonių, kurios turi būti patvirtintos. Taryba patvirtina priemones kvalifikuota balsų dauguma.Jeigu Taryba per tris mėnesius nuo tos dienos, kai jai buvo perduotas pasiūlymas, priemonių nepatvirtina, Komisija patvirtina pasiūlytas priemones ir nedelsdama jas taiko, nebent Taryba paprasta balsų dauguma pasisako prieš šias priemones.9 straipsnisValstybės narės. priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję vėliausiai iki 1979 m. sausio 1 d., įgyvendina šią direktyvą, ir apie tai nedelsdamos praneša Komisijai.10 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1977 m. liepos 25 d.Tarybos varduPirmininkasH. Simonet[1] OL C 76, 1974 7 3, p. 52.[2] OL C 116, 1974 9 30, p. 33.--------------------------------------------------


title: 1988 m. gruodžio 19 d. Tarybos Direktyva dėl veislinėms kiaulėms taikytinų zootechninių reikalavimų

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31988L0661

Oficialusis leidinys L 382 , 31/12/1988 p. 0036 - 0038 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 3 tomas 28 p. 0096  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 3 tomas 28 p. 0096

		Tarybos Direktyva1988 m. gruodžio 19 d.dėl veislinėms kiaulėms taikytinų zootechninių reikalavimų(88/661/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 43 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą [1],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [2],atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [3],kadangi kiaulių veisimas bei auginimas užima labai svarbią vietą Bendrijos žemės ūkio sektoriuje; kadangi tai gali būti tam tikros žemės ūkyje dirbančių gyventojų dalies pajamų šaltinis;kadangi kiaulių auginimą reikėtų skatinti; kadangi patenkinami rezultatai šioje srityje daug priklauso nuo grynaveislių arba hibridinių veislinių gyvulių panaudojimo;kadangi daugelis valstybių narių, vykdydamos nacionalinę gyvulių veislininkystės politiką, ligi šiol stengėsi skatinti konkrečius zootechninius reikalavimus atitinkančių gyvulių auginimą; kadangi šios politikos įgyvendinimo skirtumai gali trukdyti Bendrijos vidaus prekybai;kadangi, norint panaikinti šiuos skirtumus ir taip padidinti šio žemės ūkio sektoriaus našumą, turi būti laipsniškai liberalizuota Bendrijos vidaus prekyba visomis veislinėmis kiaulėmis; kadangi tam, kad prekyba būtų liberalizuota visiškai, reikalingas tolesnis derinimas, ypač dėl leidimo naudoti veisimui ir įtraukimo į kilmės knygas ar kilmės registrus kriterijų;kadangi valstybės narės turėtų turėti galimybę pareikalauti, kad būtų pateikiami pagal Bendrijoje nustatytą tvarką parengti pažymėjimai;kadangi reikėtų priimti įgyvendinimo priemones; kadangi, norint jas taikyti, turėtų būti nustatyta valstybių narių ir Komisijos glaudaus bendradarbiavimo Zootechnikos nuolatiniame komitete, įkurtame Tarybos sprendimu 77/505/EEB [4], tvarka;kadangi tol, kol nepriimti kiti Bendrijos sprendimai, valstybės narės, laikydamosi Sutartyje nustatytų bendrųjų taisyklių, gali ir toliau taikyti savo nacionalines nuostatas;kadangi turi būti užtikrinta, kad iš valstybių, kurios nėra narės, veislinės kiaulės nebūtų importuojamos palankesnėmis sąlygomis nei taikomos Bendrijoje;kadangi, atsižvelgiant į ypatingas Ispanijos ir Portugalijos sąlygas, reikėtų numatyti ilgesnį šios direktyvos įgyvendinimą laiką,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄI SKYRIUSApibrėžimai1 straipsnisŠioje direktyvoje taikomi tokie apibrėžimai:a) grynaveislė veislinė kiaulė – tai bet kuris kiaulių rūšies gyvulys, kurio tėvai ir protėviai yra įrašyti arba įregistruoti tos pačios veislės kilmės knygoje ir kuri pati joje yra įrašyta arba įregistruota ar yra tinkama būti įrašyta į kilmės knygą;b) hibridinė veislinė kiaulė – tai kiaulių rūšies gyvulys, atitinkantis šiuos kriterijus:1) jis yra gautas sąmoningo kryžminio veisimo būdu:- tarp skirtingų veislių ar linijų grynaveislių veislinių kiaulių,- tarp gyvulių, kurie patys yra gauti sukryžminus įvairias veisles arba linijas, arba- tarp grynaveislių gyvulių ir iš vienai arba kitai pirmiau nurodytų kategorijų priskiriamų gyvulių;2) jis turi būti įtrauktas į registrą;c) kilmės knyga – tai bet kuri knyga, kartoteka arba duomenų laikmena:- kurią tvarko veislininkystės asociacija, oficialiai patvirtinta valstybės narės, kurioje ji įsisteigusi, arba tos valstybės narės oficialios tarnybos,Tačiau valstybės narės taip pat gali nustatyti, kad kilmės knygą tvarkytų veislininkystės organizacija, oficialiai patvirtinta valstybės narės, kurioje ji yra įsisteigusi,- kurioje įrašomos arba įregistruojamos konkrečios veislės grynaveislės veislinės kiaulės nurodant jų protėvius;d) registras – tai bet kuri knyga, kartoteka arba duomenų laikmena:- kurias tvarko veislininkystės asociacija, veislininkystės organizacija arba privati įmonė, oficialiai patvirtinta valstybės narės, kurioje minėta asociacija, organizacija arba įmonė yra įsisteigusi, arba tos valstybės narės oficialios tarnybos,- į kurią yra įrašytos hibridinės veislinės kiaulės, nurodant jų protėvius.II SKYRIUSTaisyklės, reglamentuojančios Bendrijos vidaus prekybą grynaveislėmis veislinėmis kiaulėmis2 straipsnis1. Valstybės narės dėl zootechninių priežasčių negali drausti, riboti arba trukdyti:- Bendrijos vidaus prekybos grynaveislėmis veislinėmis kiaulėmis arba jų sperma, kiaušialąstėmis ir embrionais,- užvesti kilmės knygas, jei šios atitinka reikalavimus, nustatytus remiantis 6 straipsnio nuostatomis,- oficialiai patvirtinti 1 straipsnio c punkte nurodytas veislininkystės asociacijas arba veislininkystės organizacijas, kurios užveda arba tvarko kilmės knygas remdamosi 6 straipsniu.2. Tačiau kol įsigalios 3, 5 ir 6 straipsniuose minimi atitinkami Bendrijos sprendimai, valstybės narės gali ir toliau taikyti Sutarties bendrąsias taisykles atitinkančias nacionalines nuostatas.3 straipsnisTaryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, kvalifikuota balsų daugumane vėliau kaip iki 1990 m. gruodžio 31 d. priima Bendrijos nuostatas dėl grynaveislių veislinių kiaulių patvirtinimo veisimui.4 straipsnis1. Valstybės narės ir (arba) valstybės narės oficialios tarnybos oficialiai patvirtintos veislininkystės asociacijos ir (arba) veislininkystės organizacijos negali prieštarauti, kad į jų kilmės knygas būtų įtrauktos kitų valstybių narių grynaveislės veislinės kiaulės, jei šios atitinka pagal 6 straipsnio nuostatas nustatytus reikalavimus.2. Tačiau valstybės narės gali reikalauti arba leisti, kad tam tikros iš kitos valstybės narės atvežtos grynaveislės veislinės kiaulės, kurių specifinės savybės išskiria jas iš kitų tos pačios veislės kiaulių, paskirties valstybėje narėje būtų įtrauktos į tos veislės kilmės knygos atskirą skyrių.5 straipsnisValstybės narės gali reikalauti, kad prekiaujant grynaveislėmis veislėmis kiaulėmis ir jų sperma, kiaušialąstėmis bei embrionais būtų pateikiami pagal 6 straipsnio nuostatas parengti pažymėjimai.6 straipsnis1. 11 straipsnyje nurodyta tvarka nustatoma:- grynaveislių veislinių kiaulių produktyvumo kontrolės ir genetinės vertės nustatymo metodai,- kilmės knygų užvedimo reikalavimai,- įtraukimo į kilmės knygas kriterijai,- 1 straipsnio c punkte minimų kilmės knygas užvedančių ir tvarkančių veislininkystės organizacijų ir (arba) veislininkystės asociacijų patvirtinimo kriterijai,- 5 straipsnyje nurodytas pažymėjimas.2. Kol įsigalios 1 dalyje numatytos nuostatos, 1 dalies pirmoje įtraukoje minimą kiekvienoje valstybėje narėje oficialiai atliekamą produktyvumo kontrolę ir kilmės knygas pripažįsta kitos valstybės narės.III SKYRIUSTaisyklės, reglamentuojančios Bendrijos vidaus prekybą hibridinėmis veislinėmis kiaulėmis7 straipsnis1. Valstybės narės dėl zootechninių priežasčių negali drausti, riboti arba trukdyti:- Bendrijos vidaus prekybos grynaveislėmis veislinėmis kiaulėmis arba jų sperma, kiaušialąstėmis ir embrionais,- užvesti registrus, jei šie atitinka reikalavimus, nustatytus remiantis 10 straipsnio nuostatomis,- oficialiai patvirtinti 1 straipsnio d punkte minimas veislininkystės asociacijas ir (arba) veislininkystės organizacijas, ir (arba) privačias įmones, kurios užveda arba tvarko registrus remdamosi 10 straipsniu.2. Tačiau kol įsigalios 8, 9 ir 10 straipsniuose minimi atitinkami Bendrijos sprendimai, valstybės narės gali ir toliau taikyti Sutar ties bendrąsias taisykles atitinkančias nacionalines nuostatas.8 straipsnisTaryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, kvalifikuota balsų dauguma ne vėliau kaipiki 1990 m. gruodžio 31 d. priima Bendrijoje nuostatas dėl hibridinių veislinių kiaulių patvirtinimo veisimui.9 straipsnisValstybės narės gali reikalauti, kad prekiaujant hibridinėmis veislinėmis kiaulėmis ir jų sperma, kiaušialąstėmis bei embrionais būtų pateikiami pagal 10 straipsnio nuostatas parengti pažymėjimai.10 straipsnis1. 11 straipsnyje nurodyta tvarka nustatoma:- hibridinių veislinių kiaulių produktyvumo kontrolės ir genetinės vertės nustatymo metodai,- registrų užvedimo reikalavimai,- įtraukimo į registrus kriterijai,- 1 straipsnio d punkte minimų registrus užvedančių ir tvarkančių veislininkystės organizacijų ir (arba) veislininkystės asociacijų, ir (arba) privačių įmonių pripažinimo kriterijai,- 9 straipsnyje nurodytas pažymėjimas.2. Kol įsigalios 1 dalyje numatytos nuostatos, 1 dalies pirmoje įtraukoje minimą kiekvienoje valstybėje narėje oficialiai atliekamą produktyvumo kontrolę ir registrus pripažįsta kitos valstybės narės.IV SKYRIUSBendrosios nuostatos11 straipsnis1. Kai būtina laikytis šiame straipsnyje nustatytos tvarkos, pirmininkas savo iniciatyva arba valstybių narių prašymu nedelsdamas perduoda svarstyti minimus klausimus Tarybos sprendimu 77/505/EEB įkurtam Zootechnikos nuolatiniam komitetui (toliau — Komitetui).2. Valstybių narių atstovų komitete balsai skaičiuojami taip, kaip nustatyta Sutarties 148 straipsnio 2 dalyje. Pirmininkas nebalsuoja.3. Komisijos atstovas pateikia Komitetui priemonių, kurios turi būti patvirtintos, projektą. Komitetas savo nuomonę dėl projekto pareiškia per tokį laiką, kurį nustato pirmininkas atsižvelgdamas į klausimo skubumą. Nuomonė patvirtinama 54 balsų dauguma.4. Komisija patvirtina numatytas priemones, jeigu jos atitinka Komiteto nuomonę.Kai numatytos priemonės neatitinka Komiteto nuomonės arba nuomonė nepareiškiama, Komisija nedelsdama pateikia Tarybai pasiūlymą dėl priemonių, kurių turi būti imtasi.Taryba patvirtina priemones kvalifikuota balsų dauguma. Jeigu Taryba per tris mėnesius nuo tos dienos, kai klausimas buvo jai perduotas, priemonių nepatvirtina, pasiūlytas priemones patvirtina Komisija ir nedelsdama jas taiko.12 straipsnisKol bus įgyvendintos atitinkamos Bendrijos taisyklės, grynaveislių ir hibridinių veislinių kiaulių, jų spermos, kiaušialąsčių bei embrionų importui iš trečiųjų šalių taikytini zootechniniai reikalavimai neturi būti palankesni už Bendrijos vidaus prekybą reguliuojančius reikalavimus.13 straipsnisValstybės narės ne vėliau kaip iki 1991 m. sausio 1 d. priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie įgyvendina šią direktyvą. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.Tačiau Ispanijos Karalystei ir Portugalijos Respublikai suteikiamas dar dvejų metų laikotarpis įgyvendinti šią direktyvą, nebent Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, kvalifikuota balsų dauguma dar išplėstų minėtą išlygą.14 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1988 m. gruodžio 19 d.Tarybos varduPirmininkasY. Pottakis[1] OL C 44, 1980 2 21, p. 12.[2] OL C 147, 1980 6 16, p. 34.[3] OL C 182, 1980 7 21, p. 5.[4] OL L 206, 1977 8 12, p. 11.--------------------------------------------------


title: 2014 m. kovo 10 d. Komisijos direktyva 2014/38/ES, kuria iš dalies keičiamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/57/EB III priedo nuostatos dėl akustinės taršos  Tekstas svarbus EEE

text:
11.3.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 70/20

      KOMISIJOS DIREKTYVA 2014/38/ES
   2014 m. kovo 10 d.
   kuria iš dalies keičiamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/57/EB III priedo nuostatos dėl akustinės taršos
   (Tekstas svarbus EEE)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/57/EB dėl geležinkelių sistemos sąveikos Bendrijoje (1), ypač į jos 30 straipsnio 3 dalį,
   kadangi:

               (1)

               reikėtų vengti griežtesnių nacionalinių reikalavimų, susijusių su naujų ir modernizuotų riedmenų skleidžiamu triukšmu, nes tai turėtų neigiamos įtakos geležinkelių sistemos sąveikai. Todėl pagal Direktyvą 2008/57/EB priimtais Komisijos sprendimais 2008/232/EB (2) ir 2011/229/ES (3) nustatyti didžiausi leidžiami naujų greitųjų ir paprastųjų geležinkelių riedmenų skleidžiamo triukšmo lygiai;

               (2)

               Direktyvos 2008/57/EB III priedo 1.4.4 punkte numatyta, kad eksploatuojant geležinkelių sistemą turi būti laikomasi esamų akustinės taršos taisyklių. Šis esminis reikalavimas yra būtinas Sprendimo 2011/229/ES priedo 4.2.1, 4.2.2 ir 4.2.3 punktuose ir Sprendimo 2008/232/EB 4.2.6.5.2, 4.2.6.5.3, 4.2.6.5.4 ir 4.2.7.6 punktuose nustatytiems pagrindiniams triukšmo parametrams apibrėžti;

               (3)

               Direktyvos 2008/57/EB III priedo 1.4.4 punkte nurodomos esamos taisyklės, kurios tiksliau neapibrėžiamos. Todėl siekiant išvengti neaiškumo ir nustatyti siekiamą bendrąjį šios direktyvos su triukšmu susijusį tikslą tas punktas turėtų būti iš dalies pakeistas;

               (4)

               šioje direktyvoje numatytos priemonės atitinka pagal Direktyvos 2008/57/EB 29 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:
   1 straipsnis
   Direktyvos 2008/57/EB III priedo 1.4.4. punktas pakeičiamas taip:

                  „1.4.4.

                  Geležinkelių sistema turi būti suprojektuota ir eksploatuojama taip, kad nebūtų viršytas leidžiamas jos skleidžiamo triukšmo lygis:

                              —

                              šalia infrastruktūros, apibrėžtos Direktyvos 2012/34/ES 3 straipsnyje, esančiose vietovėse ir

                              —

                              mašinisto kabinoje.“

   2 straipsnis
   1.   Valstybės narės užtikrina, kad įsigaliotų įstatymai ir kiti teisės aktai, būtini, kad šios direktyvos būtų laikomasi ne vėliau kaip nuo 2015 m. sausio 1 d. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą.
   Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.
   2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.
   3.   Įpareigojimas šią direktyvą perkelti į nacionalinę teisę ir ją įgyvendinti netaikomas Kipro Respublikai ir Maltos Respublikai, kol jų teritorijose nėra geležinkelių sistemos.
   3 straipsnis
   Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
   4 straipsnis
   Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

      Priimta Briuselyje 2014 m. kovo 10 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         José Manuel BARROSO

      (1)  OL L 191, 2008 7 18, p. 1.

      (2)  2008 m. vasario 21 d. Komisijos sprendimas dėl transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos „Geležinkelių riedmenų“ posistemiui skirtos sąveikos techninės specifikacijos (OL L 84, 2008 3 26, p. 132).

      (3)  2011 m. balandžio 4 d. Komisijos sprendimas dėl transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos posistemio „Geležinkelių riedmenys. Triukšmas“ techninių sąveikos specifikacijų (OL L 99, 2011 4 13, p. 1).