title: 1992 m. gegužės 21 d. Tarybos Direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31992L0043

Oficialusis leidinys L 206 , 22/07/1992 p. 0007 - 0050 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 15 tomas 11 p. 0114  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 15 tomas 11 p. 0114

		Tarybos Direktyva 92/43/EEB1992 m. gegužės 21 d.dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugosEUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 130s straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą [1],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [2],atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [3],kadangi aplinkos kokybės išsaugojimas, apsauga ir gerinimas, įskaitant natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugą, yra svarbiausias Bendrijos bendras tikslas, kaip nurodyta Sutarties 130r straipsnyje;kadangi Europos bendrijos aplinkosaugos politikos ir veiksmų programa (1987-1992) [4] numato gamtos ir gamtinių išteklių apsaugos priemones;kadangi šios direktyvos tikslas — skatinti biologinės įvairovės palaikymą, atsižvelgiant į ekonominius, socialinius, kultūrinius ir regioninius reikalavimus, todėl ši direktyva prisideda prie bendro subalansuotos plėtros siekio; kadangi siekiant išlaikyti biologinę įvairovę, gali tam tikrais atvejais prireikti palaikyti ar netgi skatinti žmogaus veiklą;kadangi valstybių narių europinėje teritorijoje natūralių buveinių būklė nuolat blogėja, ir vis didėja rūšių skaičius, kurioms gresia didelis išnykimo pavojus; kadangi buveinės ir rūšys, kurioms gresia išnykimas, sudaro Bendrijos gamtos paveldo dalį, o jų išlikimui kylantys pavojai dažnai nepaiso valstybinių sienų, todėl joms išsaugoti reikalinga imtis priemonių Bendrijos mastu;kadangi, atsižvelgiant į grėsmę tam tikriems buveinių tipams ir tam tikroms faunos ir floros rūšims bei siekiant kuo anksčiau įgyvendinti jų išsaugojimo priemones, būtina juos apibrėžti kaip prioritetinius;kadangi tam, kad galima būtų atstatyti ar palaikyti Bendrijos svarbos natūralių buveinių ir rūšių gerą apsaugos būklę, būtina pagal nustatytą grafiką steigti specialias saugomas teritorijas, siekiant sukurti vientisą Europos ekologinį tinklą;kadangi visos tokios įsteigtos teritorijos, įskaitant tas teritorijas, kurios dabar ar ateityje bus paskelbtos specialios apsaugos teritorijomis pagal 1979 m balandžio 2 d. Tarybos direktyvą 79/409/EEB dėl laukinių paukščių apsaugos [5], turės būti įtrauktos į vientisą Europos ekologinį tinklą;kadangi kiekvienoje tokioje įsteigtoje teritorijoje tikslinga įgyvendinti būtinas priemones, atsižvelgiant į siekiamus apsaugos tikslus;kadangi specialių saugomų teritorijų steigimui tinkamas teritorijas siūlo valstybėsnarės, bet kadangi vis dėlto turi būti nustatyta tvarka, kuri išskirtiniais atvejais leistų paskelbti saugoma teritoriją, kurios valstybė narė nepasiūlė, bet kurią Bendrija laiko svarbia prioritetinio buveinių tipo ar prioritetinės rūšies palaikymui ar išlikimui;kadangi būtina tinkamai įvertinti bet kurį planą ar programą, kuri galėtų turėti reikšmingą poveikį esamos ar ateityje numatytos įsteigti saugomos teritorijos apsaugos tikslams;kadangi pripažįstama, kad priėmimas priemonių, skirtų skatinti Bendrijos svarbos prioritetinių natūralių buveinių ir prioritetinių rūšių apsaugą, yra bendra visų valstybių narių pareiga; kadangi vis dėlto kai kurioms valstybėms narėms tai gali būti per didelė finansinė našta, nes, viena vertus, tokios buveinės ir rūšys Bendrijoje yra nevienodai pasiskirsčiusios, kita vertus, principas "moka teršėjas" gamtos apsaugos atveju gali būti taikomas tik gana ribotai;kadangi dėl to susitarta, kad šiuo išskirtiniu atveju turėtų būti teikiamas bendras Bendrijos finansavimas, Bendrijos sprendimais numačius skirtų išteklių ribas;kadangi žemėnaudos planavimas ir plėtros politika turėtų skatinti laukinei faunai ir florai svarbiausių kraštovaizdžio elementų tvarkymą;kadangi turėtų būti sukurta šia direktyva reglamentuojamų natūralių buveinių ir rūšių apsaugos būklės stebėjimo sistema;kadangi tam tikroms faunos ir floros rūšims būtina bendra apsaugos sistema, kuri papildytų Direktyvą 79/409/EEB; kadangi tam tikroms rūšims, jei to reikalauja jų būklė, turėtų būti numatyta tvarkymo nuostata, įskaitant, pavyzdžiui, tam tikrų gaudymo bei žudymo priemonių uždraudimą, tuo pačiu numatant galimybę tam tikromis sąlygomis taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas;kadangi, siekiant užtikrinti, kad šios direktyvos įgyvendinimas yra kontroliuojamas, Komisija periodiškai rengia bendras ataskaitas, paremtas ir valstybių narių pateikta informacija apie tai, kaip yra taikomos pagal šią direktyvą priimtos nacionalinės nuostatos;kadangi šios direktyvos įgyvendinimui svarbu gilinti mokslines ir technines žinias; kadangi dėl to tikslinga skatinti atitinkamus mokslinius tiriamuosius darbus;kadangi techninė ir mokslinė pažanga reiškia, kad turi būti galima pakoreguoti priedus; kadangi turėtų būti nustatyta tvarka, pagal kurią Taryba galėtų keisti priedus;kadangi turėtų būti sudarytas valdymo komitetas, kuris padėtų Komisijai įgyvendinti šią direktyvą, ypač priimant sprendimus dėl Bendrijos bendro finansavimo;kadangi turėtų būti numatyta nuostata dėl papildomų priemonių, reglamentuojanti tam tikrų vietinių faunos ir floros rūšių reintrodukciją ir galimą nevietinių rūšių introdukciją;kadangi su šios direktyvos tikslais susijęs švietimas ir bendra informacija yra būtini, siekiant užtikrinti veiksmingą jos įgyvendinimą,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:Apibrėžimai1 straipsnisŠioje direktyvoje:a) apsauga reiškia visumą priemonių, reikalingų palaikyti ar atstatyti natūralias buveines ir laukinių faunos ir floros rūšių populiacijas iki palankios būklės, kaip apibrėžta e ir i punktuose;b) natūrali buveinė reiškia sausumos arba vandens plotus su jiems būdingais geografiniais, abiotiniais ir biotiniais, visiškai natūraliais ar pusiau natūraliais požymiais;c) Bendrijos svarbos natūralių buveinių tipai reiškia tokius buveinių tipus, kurie 2 straipsnyje nurodytoje teritorijoje:i) gali išnykti savo natūralaus paplitimo areale;arbaii) yra paplitę nedideliame areale dėl jų regresijos arba dėl jiems būdingo riboto paplitimo arealo;arbaiii) yra išskirtiniai pavyzdžiai, nes turi vieno ar kelių iš 5 biogeografinių regionų (alpinio, atlantinio, kontinentinio, Makaronezijos ir Viduržemio jūros) tipinius bruožus.Tokie buveinių tipai yra arba gali būti įrašyti į I priedą;d) prioritetiniai natūralių buveinių tipai reiškia natūralių buveinių tipus, kuriems gresia išnykimo pavojus, kurie yra aptinkami 2 straipsnyje nurodytoje teritorijoje ir už kurių apsaugą Bendrija yra ypač atsakinga, atsižvelgiant į jų natūralaus paplitimo arealo dalį, patenkančią į 2 straipsnyje nurodytą teritoriją; I priede šie prioritetiniai natūralių buveinių tipai yra pažymėti žvaigždute (*);e) natūralios buveinės apsaugos būklė reiškia poveikių natūralioms buveinėms irjomstipiškoms rūšims visumą, kuri gali turėti ilgalaikį poveikį jų natūraliam paplitimui, struktūrai ir funkcijoms bei joms tipiškų rūšių ilgalaikiam išlikimui 2 straipsnyje nurodytoje teritorijoje.Natūralios buveinės apsaugos būklė laikoma "gera", kai:- jos natūralus paplitimo arealas ir jos padengiami plotai tame areale yra stabilūs arba didėja, ir- egzistuoja ir tikėtina, kad ateityje neišnyks jos ilgalaikiam palaikymui būtina specifinė struktūra ir funkcijos,- jai tipiškų rūšių apsaugos būklė yra gera pagal i punkte pateiktą apibrėžimą;f) rūšies buveinė — tai specifiniais abiotiniais ir biotiniais veiksniais pasižyminti aplinka, kurioje rūšis gyvena bet kuriuo savo biologinio ciklo etapu;g) Bendrijos svarbos rūšys — tai 2 straipsnyje apibrėžtoje teritorijoje egzistuojančios rūšys, kurios:i) yra nykstančios, išskyrus rūšis, kurių natūralaus paplitimo arealas siekia tos teritorijos pakraštį ir kurioms negresia išnykimas ar kurios nėra pažeidžiamos vakarų Palearktikos regione;ii) yra pažeidžiamos, t. y. manoma, kad netolimoje ateityje jos gali būti perkeltos į nykstančiųjų kategoriją, jei ir toliau veiks tai lemiantys veiksniai;iii) yra retos, t. y. rūšys, kurių mažos populiacijos šiuo metu nėra nykstančios ar pažeidžiamos, bet yra pavojus, kad jos gali tokiomis tapti; rūšys gyvena mažose geografinėse teritorijose arba yra retai išsidėsčiusios didesnėje teritorijoje;iv) yra endeminės ir reikalauja išskirtinio dėmesio dėl specifinio jų natūralios buveinės pobūdžio ir (arba) dėl jų naudojimo galimo poveikio jų buveinei ir (arba) jų apsaugos būklei.Tokios rūšys yra arba gali būti įtrauktos į II ir (arba) IV ar V priedus;h) prioritetinės rūšys reiškia g punkto i papunktyje nurodytas rūšis, už kurių apsaugą Bendrija yra ypač atsakinga, atsižvelgiant į jų natūralaus paplitimo arealo dalį, patenkančią į 2 straipsnyje nurodytą teritoriją; šios prioritetinės rūšys II priede yra pažymėtos žvaigždute (*);i) rūšies apsaugos būklė reiškia atitinkamą rūšį veikiančių poveikių visumą, kuri gali turėti ilgalaikį poveikį jos populiacijos paplitimui ir gausumui 2 straipsnyje nurodytoje teritorijoje;Rūšies apsaugos būklė laikoma "gera", kai:- atitinkamos rūšies populiacijos pokyčių duomenys rodo, kad ji pati pajėgi ilgą laiką išlikti kaip gyvybingas jos natūraliosios buveinės komponentas, ir- rūšies natūralaus paplitimo arealas nemažėja ir nėra tikėtina, kad bus sumažintas ateityje, ir- yra ir tikriausiai bus pakankamai didelė buveinė, kurioje jos populiacija galės išlikti ilgą laiką;j) teritorija reiškia geografiškai apibrėžtą plotą, kurio ribos yra aiškiai nustatytos;k) Bendrijos svarbos teritorija reiškia teritoriją, kuri biogeografiniame regione ar regionuose, kuriems ji priklauso, yra svarbi tuo, kad padeda išlaikyti ar atstatyti I priede nurodyto natūralių buveinių tipo ar į II priedą įrašytos rūšies gerą apsaugos būklę, bei taip pat gali būti svarbi 3 straipsnyje nurodyto Natura 2000 tinklo vientisumui ir (arba) yra svarbi palaikant biologinę įvairovę atitinkamame biogeografiniame regione ar regionuose.Dideliuose plotuose paplitusių gyvūnų rūšių atveju Bendrijos svarbos teritorijos atitinka šių rūšių natūralaus paplitimo areale esančias vietas, kuriose yra jų gyvenimui ir dauginimuisi būtini fiziniai ar biologiniai veiksniai;l) speciali saugoma teritorija — tai Bendrijos svarbos teritorija, kurią valstybės narės įsteigė įstatymu, administraciniu aktu ir (arba) sutartimi ir kurioje yra taikomos būtinos apsaugos priemonės, skirtos palaikyti ar atstatyti natūralių buveinių ir (ar) rūšių, kurioms teritorija yra įsteigta, gerą apsaugos būklę bei populiacijas;m) egzempliorius reiškia bet kurį į IV ir V priedus įtrauktos rūšies gyvą arba negyvą gyvūną ar augalą, bet kurią jo dalį ar išvestinį produktą, taip pat bet kokias kitas prekes, kurios pagal dokumentus, pakuotę, žymėjimą ar etiketę arba kitas aplinkybes yra tų rūšių gyvūnų ar augalų dalys ar išvestiniai produktai;n) komitetas reiškia pagal 20 straipsnį įkurtą komitetą.2 straipsnis1. Šios direktyvos tikslas — padėti užtikrinti biologinę įvairovę,apsaugantnatūralias buveines ir laukinę fauną bei florą europinėje valstybių narių, kurioms taikoma Sutartis, teritorijoje.2. Priemonės, kurių imamasi pagal šią direktyvą, turi palaikyti ar atstatyti gerą Bendrijos svarbos natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros rūšių apsaugos būklę.3. Taikant priemones pagal šią direktyvą, atsižvelgiama į ekonominius, socialinius ir kultūrinius reikalavimus bei regionines ir vietines charakteristikas.Natūralių buveinių ir rūšių buveinių apsauga3 straipsnis1. Natura 2000 pavadinimu kuriamas vieningas specialių saugomų teritorijų Europos ekologinis tinklas. Šis tinklas, sudarytas iš teritorijų, kuriose yra į I priedą įrašyti natūralių buveinių tipai ir į II priedą įrašytų rūšių buveinės, sudaro galimybę palaikyti, o kur reikia ir atstatyti iki geros apsaugos būklės natūralių buveinių tipus ir rūšių buveines jų natūraliame paplitimo areale.Į Natura 2000 tinklą įeina specialios apsaugos teritorijos, kurias valstybės narės klasifikuoja pagal Direktyvą 79/409/EEB.2. Kuriant Natura 2000 tinklą, visos valstybės narės prisideda atsižvelgiant į tai, kokią dalį jų teritorijoje užima šio straipsnio 1 dalyje nurodyti natūralių buveinių tipai ir rūšių buveinės. Šiuo tikslu kiekviena valstybė narė pagal 4 straipsnį steigia specialias saugomas teritorijas, atsižvelgdama į 1 dalyje išdėstytus tikslus.3. Jei valstybės narės mano esant reikalinga, jos stengiasi pagerinti Natura 2000 tinklo ekologinį vientisumą palaikydamos, o kur reikia — sukurdamos kraštovaizdžio elementus, kurie yra labai svarbūs laukinei faunai ir florai, kaip nurodyta 10 straipsnyje.4 straipsnis1. Remdamasi III priede (1 etapas) išdėstytais kriterijais ir atitinkama moksline informacija, kiekviena valstybė narė siūlo teritorijų sąrašą, nurodydama, kurie jos teritorijoje vietiniai I priedo natūralių buveinių tipai ir kurios II priedo rūšys aptinkamos tose teritorijose. Dideliuose arealuose paplitusių gyvūnų rūšių atveju tokios teritorijos atitinka šių rūšių natūralaus paplitimo areale esančias vietas, kuriose egzistuoja jų gyvenimui ir veisimuisi svarbūs fiziniai ar biologiniai veiksniai. Dideliuose arealuose paplitusių vandens gyvūnų rūšių atveju tokios teritorijos siūlomos tik ten, kur yra aiškiai identifikuojamas plotas, kuriame yra jų gyvybei ir veisimuisi būtini fiziniai ir biologiniai veiksniai. Prireikus valstybės narės siūlo pakoreguoti sąrašą atsižvelgiant į 11 straipsnyje nurodytų stebėjimų rezultatus.Per trejus metus nuo šios direktyvos paskelbimo sąrašas kartu su informacija apie kiekvieną teritoriją perduodamas Komisijai. Tokią informaciją sudaro teritorijos žemėlapis, jos pavadinimas, lokalizacija, plotas ir duomenys, gauti taikant III priede (1 etapas) nurodytus kriterijus; ji pateikiama Komisijos nustatyta forma, 21 straipsnyje nurodyta tvarka.2. Remdamasi III priede (2 etapas) nustatytais kriterijais, kiekvienam iš penkių 1 straipsnio c punkto iii papunktyje nurodytų biogeografinių regionų ir visai 2 straipsnio 1 dalyje nurodytai teritorijai Komisija, susitarusi su kiekviena valstybe nare pagal jų pateiktus sąrašus sudaro Bendrijos svarbos teritorijų sąrašo projektą, paremtą valstybių narių sąrašais, nurodančiais tas teritorijas, kuriose yra vienas ar daugiau natūralių buveinių tipų ar prioritetinių rūšių.Valstybės narės, kurių teritorijos su jose aptinkamais vienu ar daugiau prioritetiniais natūralių buveinių tipais ar prioritetinėmis rūšimis sudaro daugiau negu 5 % jų nacionalinės teritorijos, gali, susitarusios su Komisija, prašyti, kad III priede (2 etapas) išvardyti kriterijai, parenkant visas Bendrijos svarbos teritorijas jų teritorijoje, būtų taikomi lanksčiau.Atrinktų Bendrijos svarbos teritorijų sąrašą, nurodant teritorijas, kuriose yra vienas ar daugiau prioritetinių natūralių buveinių tipų ar prioritetinių rūšių, Komisija tvirtina 21 straipsnyje nustatyta tvarka.3. Šio straipsnio 2 dalyje nurodytas sąrašas sudaromas per šešerius metus nuo šios direktyvos paskelbimo.4. Jei, laikantis 2 dalyje nustatytos tvarkos, yra patvirtinama Bendrijos svarbos teritorija, atitinkama valstybė narė turi kaip galima greičiau, bet ne vėliau kaip per šešerius metus, toje teritorijoje įsteigia specialią saugomą teritoriją, nustatydama prioritetus, atsižvelgdama į teritorijos svarbą palaikant ar atstatant I priede išvardytų natūralių buveinių tipų arba II priede išvardytų rūšių gerą apsaugos būklę bei užtikrinant Natura 2000tinklo vientisumą, taip pat atsižvelgdama į toms vietovėms gresiantį degradavimą ar sunaikinimą.5. Teritoriją įtraukus į 2 dalies trečiojoje pastraipoje minimą sąrašą, jai pradedamos taikyti 6 straipsnio 2, 3 ir 4 dalys.5 straipsnis1. Išskirtiniais atvejais, kai Komisija nustato, kad 4 straipsnio 1 dalyje minimame sąraše nėra paminėta teritorija, kurioje aptinkamas prioritetinis natūralių buveinių tipas ar prioritetinė rūšis, kuri, remiantis atitinkama ir patikima moksline informacija, yra svarbi to prioritetinio natūralių buveinių tipo palaikymui arba prioritetinės rūšies išlikimui, pradedamos dvišalės Komisijos ir atitinkamos valstybės narės konsultacijos, kad būtų galima palyginti abiejų šalių naudojamus mokslinių tyrimų duomenis.2. Jei pasibaigus konsultacijoms, kurios gali tęstis ne ilgiau kaip 6 mėnesius, ginčas lieka neišspręstas, Komisija pateikia Tarybai pasiūlymą tokią teritoriją priskirti prie Bendrijos svarbos teritorijų.3. Gavusi tokį pasiūlymą, Taryba per tris mėnesius vienbalsiai priima sprendimą.4. Konsultacijų metu ir laukiant Tarybos sprendimo, nagrinėjamai teritorijai galioja 6 straipsnio 2 dalis.6 straipsnis1. Specialioms saugomoms teritorijoms valstybės narės nustato būtinas apsaugos priemones, tarp jų, jei reikia, atitinkamus tvarkymo planus, parengtus specialiai šioms teritorijoms ar integruotus į kitus plėtros planus, ir atitinkamas įstatymais nustatytas, administracines arba sutartyje numatytas priemones, kurios atitinka teritorijoje esančių į I priedą įtrauktų natūralių buveinių tipų ir į II priedą įtrauktų rūšių ekologinius reikalavimus.2. Valstybės narės imasi priemonių, siekdamos specialiose saugomose teritorijose išvengti natūralių buveinių ir rūšių buveinių blogėjimo, o taip pat rūšių, kurių apsaugai buvo įsteigtos specialios saugomos teritorijos, trikdymo, jei toks trikdymas galėtų būti reikšmingas šios direktyvos tikslų atžvilgiu.3. Bet kokiems planams ir projektams, tiesiogiai nesusijusiems arba nebūtiniems teritorijos tvarkymui, bet galintiems ją reikšmingai paveikti individualiai arba kartu su kitais planais arba projektais, turi būti atliekamas jų galimo poveikio teritorijai įvertinimas. Atsižvelgiant į poveikio teritorijai įvertinimo išvadas ir remiantis 4 dalies nuostatomis, kompetentingos nacionalinės institucijos pritaria planui ar projektui tik įsitikinusios, kad jis neigiamai nepaveiks nagrinėjamos teritorijos vientisumui ir, jei reikia, išsiaiškinusios plačiosios visuomenės nuomonę.4. Jei, nepaisant poveikio teritorijai neigiamo įvertinimo ir nesant kitų alternatyvių sprendimų, šis planas ar projektas vis dėlto privalo būti įgyvendintas dėl įpareigojančių priežasčių, tarp jų ir socialinio ar ekonominio pobūdžio, neatsižvelgti į visuomenės interesus, valstybė narė imasi visų kompensacinių priemonių, būtinų bendram Natura 2000 vientisumui apsaugoti. Apie patvirtintas kompensacines priemones ji praneša Komisijai.Kai atitinkamoje teritorijoje yra prioritetinis natūralių buveinių tipas ir (arba) prioritetinė rūšis, vieninteliai argumentai, kuriuos galima pateikti, yra argumentai, susiję su žmonių sveikata ar sauga, su labai svarbiomis aplinkai palankiomis pasekmėmis arba kitomis, Komisijos nuomone, įpareigojančiomis priežastimis neatsižvelgti į visuomenės interesus.7 straipsnisŠios direktyvos 6 straipsnio 2, 3 ir 4 dalyse nustatyti įpareigojimai pakeičia bet kuriuos Direktyvos 79/409/EEB 4 straipsnio 4 dalies pirmajame sakinyje nustatytus įpareigojimus teritorijoms, atrinktoms pagal 4 straipsnio 1 dalį arba panašiai pripažintoms pagal jos 4 straipsnio 2 dalį, nuo šios direktyvos įgyvendinimo datos arba nuo valstybės narės atlikto atrinkimo arba pripažinimo datos pagal Direktyvą 79/409/EEB, jei pastaroji data yra vėlesnė.8 straipsnis1. Kartu su savo pasiūlymais dėl teritorijų, tinkamų steigti specialias saugomas teritorijas, kuriose yra aptinkami prioritetiniai natūralių buveinių tipai ir (arba) prioritetinės rūšys, valstybės narės Komisijai atitinkamai siunčia savo apskaičiavimus, koks, jų nuomone, turi būti bendras Bendrijos finansavimas, kad jos galėtų įvykdyti savo įsipareigojimus pagal 6 straipsnio 1 dalį.2. Bendrijos svarbos teritorijoms, kurioms prašoma bendro finansavimo, Komisija, susitarusi su kiekviena atitinkama valstybe nare, nustato priemones, kurios yra būtinos atitinkamose teritorijose siekiant palaikyti arba atstatyti prioritetinių natūralių buveinių tipų ir prioritetinių rūšių gerą apsaugos būklę, ir nurodo toms priemonėms reikalingų išlaidų sumą.3. Susitarusi su atitinkama valstybe nare ir atsižvelgdama į prioritetinių natūralių buveinių tipų ir (arba) prioritetinių rūšių koncentraciją valstybės narės teritorijoje bei santykinę naštą dėl šio straipsnio 2 dalyje nurodytų priemonių, Komisija įvertina, kokios lėšų sumos, įskaitant finansavimą iš Bendrijos, reikės šioms priemonėms vykdyti.4. Pagal šio straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytus vertinimus, atsižvelgdama į esamus atitinkamų Bendrijos dokumentų reglamentuojamus finansavimo šaltinius ir laikydamasi 21 straipsnyje numatytos tvarkos, Komisija patvirtina prioritetinių veiksmų bendrųjų priemonių programą, kurioje būtų numatyti ir finansavimo šaltiniai teritorijai, kai ji yra steigiama pagal 4 straipsnio 4 dalį.5. Priemonės, kurios dėl išteklių stokos nebuvo įtrauktos į veiksmų programą, ir priemonės, kurioms ankščiau minėtoje veiksmų programoje nebuvo skirta Bendrijos bendro finansavimo arba buvo skirta tik jo dalis, yra svarstomos dar kartą 21 straipsnyje numatyta tvarka, kas dveji metai peržiūrint veiksmų programą, o laukiant tokios veiksmų peržiūros, valstybės narės gali tų priemonių vykdymą atidėti. Peržiūrint veiksmus, jei reikia, atsižvelgiama į naują nagrinėjamos teritorijos situaciją.6. Teritorijose, kur nuo Bendrijos bendro finansavimo priklausomų priemonių vykdymas yra atidėtas, valstybės narės nesiima jokių naujų priemonių, kurios galėtų pabloginti šių teritorijų būklę.9 straipsnisVeikdama 21 straipsnyje numatyta tvarka, Komisija periodiškai peržiūri, koks yra Natura 2000 indėlis siekiant 2 ir 3 straipsniuose numatytų tikslų. Jei, atliekant 11 straipsnyje numatytus stebėjimus, nustatyti natūralūs pokyčiai teikia tam pagrindo, specialią saugomą teritoriją gali būti nuspręsta panaikinti.10 straipsnisValstybės narės stengiasi, kur mano tai esant būtina, savo žemėnaudos planuose bei plėtros politikoje, ir ypač siekdamos pagerinti Natura 2000 tinklo ekologinį vientisumą, skatinti laukinei faunai ir florai svarbių kraštovaizdžio elementų tvarkymą.Šiems elementams priskiriami tie, kurie dėl savo linijinės ar tęstinės struktūros (upės su savo krantais ar tradicinės laukų ribų žymėjimo sistemos) ar dėl savo jungiamosios funkcijos (kūdros ar maži miškeliai) yra būtini laukinių rūšių migracijai, plitimui ir genetiniams mainams.11 straipsnisValstybės narės vykdo 2 straipsnyje nurodytų natūralių buveinių ir rūšių apsaugos būklės stebėjimą, atkreipdamos ypatingą dėmesį į prioritetinius natūralių buveinių tipus ir prioritetines rūšis.Rūšių apsauga12 straipsnis1. Valstybės narės imasi reikiamų priemonių sukurti į IV priedo a dalį įrašytų gyvūnų rūšių griežtos apsaugos jų paplitimo areale sistemą, draudžiančią:a) bet kokia forma tyčia gaudyti ar žudyti šių rūšių individus gamtoje;b) šias rūšis tyčia trikdyti, ypač jų perėjimo, jauniklių auginimo, žiemos miego ir migracijos metu;c) tyčia naikinti ar rinkti kiaušinius gamtoje;d) pažeisti ar naikinti perėjimo ar poilsio vietas.2. Valstybės narės draudžia laikyti, transportuoti, parduoti ar mainyti, siūlyti parduoti ar mainyti gamtoje sugautus šių rūšių egzempliorius, išskyrus tuos, kurie teisėtai buvo pagauti prieš įgyvendinant šią direktyvą.3. Šio straipsnio 1 dalies a ir b punktuose bei 2 dalyje nurodytas draudimas galioja visiems gyvūnų, kuriems šis straipsnis taikomas, gyvenimo etapams.4. Valstybės narės sukuria į IV priedo a dalį įrašytų gyvūnų rūšių atsitiktinio gaudymo ar žudymo stebėjimo sistemą. Atsižvelgdamos į surinktą informaciją valstybės narės imasi kitų būtinų tyrimo ir apsaugos priemonių, užtikrinančių, kad atsitiktinis gaudymas ar žudymas neturėtų reikšmingos neigiamos įtakos atitinkamoms rūšims.13 straipsnis1. Valstybės narės imasi reikiamų priemonių sukurti į IV priedo b dalį įrašytų augalų rūšių griežtos apsaugos sistemą, draudžiančią:a) tyčia skinti, rinkti, pjauti, rauti ar naikinti tokius augalus gamtoje jų natūralaus paplitimo vietose;b) laikyti, transportuoti, parduoti ar mainyti, siūlyti parduoti ar mainyti iš gamtos paimtus tų rūšių egzempliorius, išskyrus tuos, kurie teisėtai buvo paimti prieš įgyvendinant šią direktyvą.2. Šio straipsnio 1 dalies a ir b punktuose nurodyti draudimai galioja visiems augalų, kuriems šis straipsnis taikomas, biologinio ciklo etapams.14 straipsnis1. Jei, remdamosi 11 straipsnyje numatytais stebėjimais, valstybės narės mano, kad tai yra būtina, jos imasi priemonių užtikrinti, kad į V priedą įrašytų laukinių faunos ir floros rūšių egzempliorių ėmimas iš gamtos ir jų naudojimas nesutrukdytų palaikyti gerą šių rūšių apsaugos būklę.2. Kai manoma, kad tokios priemonės yra būtinos, viena iš tokių priemonių yra 11 straipsnyje numatytų stebėjimų tąsa. Tarp tokių priemonių visų pirma galėtų būti:- taisyklės, reguliuojančios priėjimą prie tam tikros nuosavybės,- laikinas ar vietinio masto draudimas imti rūšių egzempliorius iš gamtos ir naudoti tam tikras populiacijas,- tokių egzempliorių ėmimo iš gamtos laikotarpių ir (arba) metodų reguliavimas,- medžioklės ir žūklės taisyklių taikymas, imant egzempliorius iš gamtos, kuriose atsižvelgiama į tokių populiacijų išsaugojimą,- rūšių egzempliorių ėmimui iš gamtos būtinų licencijų ar kvotų sistemos sukūrimas,- rūšių egzempliorių pirkimo, pardavimo, siūlymo pirkti, laikymo ar transportavimo pardavimo tikslais reguliavimas,- gyvūnų rūšių veisimas nelaisvėje, augalų rūšių dirbtinis dauginimas griežtai kontroliuojamomis sąlygomis, siekiant sumažinti laukinių rūšių ėmimą iš gamtos,- taikomų priemonių poveikio įvertinimas.15 straipsnisĮ V priedo a dalį įrašytų laukinės faunos rūšių gaudymo ir (arba) žudymo atžvilgiu ir tais atvejais, kai pagal 16 straipsnį į IV priedo a dalį įrašytų rūšių gaudymui ar žudymui yra taikomos nukrypti leidžiančios nuostatos, valstybės narės uždraudžia naudoti neatrankinius būdus, dėl kurių tokių rūšių populiacijos gali išnykti vietiniu mastu arba būti labai trikdomos, ir ypač drausti:a) naudoti VI priedo a dalyje išvardintus gaudymo ir žudymo būdus;b) bet kokį gaudymą ar žudymą iš transporto priemonių, nurodytų VI priedo b dalyje.16 straipsnis1. Jei nėra kitos priimtinos alternatyvos, ir nukrypti ledžiančios nuostatos taikymas netrukdo palaikyti atitinkamos rūšies populiacijų gerą apsaugos būklę jų natūralaus paplitimo areale, valstybės narės gali nukrypti nuo 12, 13 ir 14 straipsnių bei 15 straipsnio a ir b dalių:a) siekdamos apsaugoti laukinę fauną ir florą bei išsaugoti natūralias buveines;b) siekdamos išvengti didelės žalos, ypač pasėliams, naminiams gyvuliams, miškams, žūklės plotams, vandenims ir kitoms nuosavybės rūšims;c) atsižvelgdamos į visuomenės sveikatą ir saugą arba dėl kitų įpareigojančių priežasčių neatsižvelgti į visuomeninius interesus, įskaitant socialinio ar ekonominio pobūdžio, į pirminės svarbos gamtinei aplinkai naudingas pasekmes;d) mokslo tiriamojo darbo ir švietimo tikslais, siekiant šių rūšių populiacijų atstatymo ir reintrodukcijos bei dėl šiems tikslams įgyvendinti būtino veisimo, įskaitant dirbtinį augalų dauginimą;e) siekdamos griežtai kontroliuojant leisti atrankos būdu ir ribotais kiekiais imti ir laikyti ribotą tam tikrų į IV priedą įrašytų rūšių egzempliorių skaičių, kurį nustato kompetentingos nacionalinės institucijos.2. Kas dveji metai valstybės narės Komisijai pateikia Komiteto nustatytos formos ataskaitą apie nukrypti leidžiančias nuostatas, taikomas pagal 1 dalį. Gavusi ataskaitą, Komisija ne vėliau kaip per 12 mėnesių Komitetui pateikia savo nuomonę apie tas nukrypti leidžiančias nuostatas ir apie tai praneša Komitetui.3. Ataskaitose nurodoma:a) rūšys, kurioms taikomos nukrypti leidžiančios nuostatos, ir jų taikymo priežastys, nurodant rizikos pobūdį ir, jei tikslinga, atmestas alternatyvas bei naudotus mokslinius duomenis;b) leidžiami gyvūnų rūšių gaudymo ar žudymo būdai, priemonės ir metodai bei jų naudojimo priežastys;c) aplinkybės, kada ir kur tokios nukrypti leidžiančios nuostatas buvo leista taikyti;d) institucija, kuriai suteikti įgaliojimai skelbti ir tikrinti, kad egzistuoja reikalaujamos sąlygos, ir spręsti, kokie būdai, priemonės ar metodai gali būti naudojami, kokiu mastu ir kokios žinybos gali juos naudoti bei kokie asmenys turi vykdyti šią užduotį;e) naudojamos priežiūros priemonės ir gauti rezultatai.Informavimas17 straipsnis1. Pasibaigus 23 straipsnyje nurodytam laikotarpiui, kas šešeri metai valstybės narės pateikia ataskaitą apie taikytų pagal šią direktyvą priemonių įgyvendinimą. Į šią ataskaitą įtraukiama informacija apie 6 straipsnio 1 dalyje nurodytas apsaugos priemones ir tų priemonių poveikio I priedo natūralių buveinių tipų ir II priedo rūšių apsaugos būklei įvertinimas bei pagrindiniai 11 straipsnyje nurodytos priežiūros rezultatai. Pagal Komiteto formą parengta ataskaita pateikiama Komisijai ir turi būti prieinama visuomenei.2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytų ataskaitų pagrindu Komisija parengia bendrą ataskaitą. Joje atitinkamai įvertinama pasiekta pažanga ir ypač Natura 2000 indėlis siekiant 3 straipsnyje nurodytų tikslų. Ataskaitos dalies, kuri apima tam tikros valstybės narės pateiktą informaciją, projektą Komisija siunčia atitinkamai valstybei patikrinti. Pateikusi galutinį ataskaitos variantą komitetui, Komisija ne vėliau kaip per dvejus metus nuo šio straipsnio 1 dalyje nurodytų pranešimų gavimo dienos ją oficialiai paskelbia ir pateikia valstybėms narėms, Europos Parlamentui, Tarybai ir Ekonomikos bei socialinių reikalų komitetui.3. Pagal šią direktyvą įsteigtas teritorijas valstybės narės gali pažymėti ženklais, kuriuos šiam tikslui yra sukūręs komitetas.Mokslo tiriamieji darbai18 straipsnis1. Valstybės narės ir Komisija skatina mokslo tiriamuosius ir mokslinius darbus, atsižvelgdamos į 2 straipsnyje išdėstytus tikslus ir 11 straipsnyje nurodytus įpareigojimus. Jos keičiasi informacija, kad valstybių narių ir Komisijos lygmeniu vykdomi mokslo tiriamieji darbai būtų tinkamai koordinuojami.2. Išskirtinis dėmesys skiriamas moksliniam darbui, kuris yra būtinas siekiant įgyvendinti 4 ir 10 straipsnius, taip pat yra skatinami valstybių narių bendri mokslo tiriamieji darbai.Priedų keitimo tvarka19 straipsnisPakeitimus, kurie yra būtini derinant I, II, III, V ir VI priedus su technine ir moksline pažanga, Komisijos siūlymu Taryba priima kvalifikuota balsų dauguma.Pakeitimus, kurie yra būtini derinant IV priedą su technine ir moksline pažanga, Komisijos siūlymu Taryba priima vienbalsiai.Komitetas20 straipsnisKomisijai padeda komitetas, sudarytas iš valstybių narių atstovų, kuriam pirmininkauja Komisijos atstovas.21 straipsnis1. Komisijos atstovas pateikia komitetui priemonių, kurių turi būti imtasi, projektą. Savo nuomonę apie projektą komitetas pareiškia per tokį laiką, kurį nustato pirmininkas priklausomai nuo klausimo skubotumo. Tais atvejais, kai Taryba turi priimti sprendimą Komisijos siūlymu, nuomonė pareiškiama Sutarties 148 straipsnio 2 dalyje nustatyta balsų dauguma. Valstybių narių atstovų komitete balsai paskirstomi taip, kaip nustatyta tame straipsnyje. Pirmininkas nebalsuoja.2. Komisija priima numatytas priemones, jei jos atitinka komiteto išvadas.Kai numatytos priemonės neatitinka komiteto nuomonės, arba nuomonė nepareiškiama, Komisija nedelsdama pateikia Tarybai pasiūlymą dėl priemonių, kurių turi būti imtasi. Taryba sprendžia kvalifikuota balsų dauguma.Jei, gavusi pasiūlymą, Taryba per tris mėnesius nepriima jokio sprendimo, pasiūlytas priemones priima Komisija.Papildomos nuostatos22 straipsnisĮgyvendindamos šios direktyvos nuostatas, valstybės narės:a) ištiria, ar pageidautina reintrodukuoti IV priede nurodytas rūšis, kurios yra vietinės valstybių narių teritorijose, tais atvejais, kai ši priemonė galėtų padėti jų apsaugai, su sąlyga, kad atlikus tokius tyrimus ir atsižvelgus į valstybių narių bei kitų valstybių patirtį, nustatoma, kad tokia rūšių reintrodukcija veiksmingai padeda atstatyti gerą šių rūšių apsaugos būklę, ir su sąlyga, kad tai yra vykdoma tik atitinkamai pasitarus su visuomene;b) užtikrina, kad tyčinė bet kurių rūšių, kurios yra nevietinės valstybių narių teritorijose, introdukcija į gamtą būtų reguliuojama taip, kad tai nekenktų natūralioms buveinėms jų natūralaus paplitimo ribose arba laukinei vietinei florai ir faunai, o jei valstybė narė mano, kad tai yra būtina, tokią rūšių introdukciją uždraudžia. Atlikto įvertinimo rezultatai siunčiami komitetui;c) skatina švietimą ir informaciją apie poreikį saugoti laukinės faunos ir floros rūšis, jų buveines bei natūralias buveines.Baigiamosios nuostatos23 straipsnis1. Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję per dvejus metus nuo pranešimo apie šią direktyvą dienos, įgyvendina šią direktyvą. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.2. Valstybės narės, priimdamos šias priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.3. Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių nacionalinės teisės nuostatų tekstus.24 straipsnisŠi direktyva skiriama valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1992 m. gegužės 21 d.Tarybos varduPirmininkasArlindo Marques Cunha[1] OL C 247, 1988 9 21, p. 3 irOL C 195, 1990 8 3, p. 1.[2] OL C 75, 1991 3 20, p. 12.[3] OL C 31, 1991 2 6, p. 25.[4] OL C 328, 1987 12 7, p. 1.[5] OL L 103, 1979 4 25, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 91/244/EEB (OL L 115, 1991 5 8, p. 41).--------------------------------------------------I PRIEDASBENDRIJOS SVARBOS NATŪRALIŲ BUVEINIŲ TIPAI, KURIŲ APSAUGAI BŪTINA STEIGTI SPECIALIAS SAUGOMAS TERITORIJASPaaiškinimaiKodas: | Šis priedas remiasi hierarchine buveinių klasifikacija, kuri sudaryta Corine programos metu (Corine biotopų projektas). Daugumai nurodytų natūralių buveinių tipų pateikiami atitinkami Corine kodai, kurie yra išvardinti Technical Handbook (Techninis vadovas), 1 t., 73-109 p., Corine/Biotope/89/2.2, 1988 m. gegužės 19 d., iš dalies papildytas 1989 m. vasario 14 d. |Ženklas "×", jungiantis kodus, rodo susijusius buveinių tipus, pavyzdžiui, 35.2 × 64.1 — atviri žolynai su šepetuku (Corynephorus) ir smilga (Agrostis) (35.2), apjungiami su žemyninėmis kopomis (64.1).Ženklas "*" reiškia prioritetinius buveinių tipus.PAKRANČIŲ IR DRUSKINGOS BUVEINĖSAtvira jūra ir potvynių zonos11.25 | Smėlėtos pakrantės, kurios visą laiką šiek tiek apsemtos jūros vandeniu |11.34 | *Poseidonijų sąžalynai |13.2 | Upių žiotys |14 | Atoslūgio metu neužsemiamos dumblingos ir smėlingos lygumos |21 | *Įlankos |– | Didelės seklios įlankos ir užutekiai |– | Rifai |– | Dėl išsiskiriančių dujų sekliuose vandenyse susiformavę "jūriniai stulpai" |Jūros uolos ir skardžiai arba akmenuoti paplūdimiai17.2 | Vienamečių augalų bendrijos ant sąnašų |17.3 | Daugiamečių augalų bendrijos akmenuotuose krantuose |18.21 | Augalais apaugusios Atlanto ir Baltijos jūros pakrančių uolos |18.22 | Augalais apaugusios Viduržemio jūros pakrančių uolos (su endeminių rūšių kermėkais Limonium) |18.23 | Augalais apaugusios Makaronezijos pakrančių uolos (su endeminių rūšių augalais) |Atlanto pakrančių ir žemyninės druskingos žemapelkės bei druskingos pievos15.11 | Salikornijų (Salicornia) ir kitų vienamečių augalų užimti dumblynai ir smėlynai |15.12 | Spartinų (Spartina) vejos (Spartinion) |15.13 | Atlantinės druskingos pievos (Glauco-Puccinellietalia) |15.14 | *Žemyninės druskingosios pievos (Puccinellietalia distantis) |Viduržemio pajūrio srities ir šiltų Atlanto pakrančių druskingos žemapelkės ir druskingos pievos15.15 | Viduržemio pajūrio srities pakrančių druskingos pievos (Juncetalia maritimi) |15.16 | Viduržemio pajūrio srities ir šiltų Atlanto pakrančių druskamėgių augalų krūmynai (Arthrocnemetalia fruticosae) |15.17 | Pirėnų pusiasalio druskamėgių ir azotamėgių augalų krūmynai (Pegano-Salsoletea) |Druskingos ir gipsingos žemyninės stepės15.18 | *Druskingos stepės (Limonietalia) |15.19 | *Gipsingos stepės (Gypsophilietalia) |PAKRANČIŲ SMĖLIO KOPOS IR ŽEMYNINĖS KOPOSAtlanto, Šiaurės jūros ir Baltijos jūros pakrančių kopos16.211 | Užuomazginės pustomos kopos |16.212 | Išilgai jūros kranto pustomos kopos, apaugusios pajūrinėmis smiltlendrėmis (Ammophila arenaria) (baltosios kopos) |16.221-16.227 | *Nurimusios kopos apaugusios žoliniais augalais (pilkosios kopos) 16.221Galio-Koelerion albescentis16.222Euphorbio-Helichrysion16.223Crucianellion maritimae16.224Euphorbia terracina16.225Mesobromion16.226Trifolio-Geranietea sanguinei, Galio maritimi-Geranion sanguinei16.227Thero-Airion, Botrychio-Polygaletum, Tuberarion guttatae |16.23 | *Kalcio neturinčios nurimusios kopos su juodosiomis varnauogėmis (Empetrum nigrum) |16.24 | *Atlanto pakrančių kalcio neturinčios nurimusios kopos (Calluno-Ulicetea) |16.25 | Kopos su dygliuotaisiais šaltalankiais (Hyppophae rhamnoides) |16.26 | Kopos su smėlyniniais karklais (Salix arenaria) |16.29 | Atlanto pakrančių kopos apaugusios mišku |16.31-16.35 | Drėgni kopų duburiai |1. A | Mačeirai (*Airijoje, mačeiruose) |Viduržemio jūros pakrančių kopos16.223 | Nurimusios paplūdimio kopos su Crucianellion maritimae bendrijomis |16.224 | Kopos su karpažolėmis (Euphorbia terracina) |16.228 | Kopų žolynai priklausantys Malcolmietalia eilei |16.229 | Brachypodietalia eilės kopų žolynai su vienamečiais augalais |16.27 | *Kopos, apaugusios kadagių (Juniperus) krūmynais |16.28 | Kopos su kietalapių krūmų sąžalynais (Cisto-Levanduletalia) |16.29 × 42.8 | *Italinių (Pinus pinea) ir (arba) pajūrinių (Pinus pinaster) pušų miškais apaugusios kopos |Senos, kalcio neturinčios smėlio žemyninės kopos64.1 × 31.223 | Sausi smėlynų viržynai su viržiais (Calluna) ir prožirniais (Genista) |64.1 × 31.227 | Sausi smėlynų viržynai su viržiais (Calluna) ir juodosiomis varnauogėmis (Empetrum nigrum) |64.1 × 35.2 | Atviri žemyninių kopų žolynai su šepetukais (Corynephorus) ir smilgomis (Agrostis) |GĖLŲJŲ VANDENŲ BUVEINĖSStovinčio vandens telkiniai22.11 × 22.31 | Atlantinės srities smėlėtųjų lygumų oligotrofiniai vandens telkiniai su labai mažai mineralinių medžiagų turinčiu vandeniu ir būdmainių augalų: lobelijų (Lobelia), kraštūnių (Littorella) ir slepišerių (Isoetes) bendrijomis |22.11 × 22.34 | Viduržemio pajūrio srities vakarinės dalies smėlėtųjų lygumų oligotrofiniai vandens telkiniai su labai mažai mineralinių medžiagų turinčiu vandeniu ir slepišerių (Isoetes) formuojamomis bendrijomis |22.12 × (22.31 + 22.32) | Vidurio Europos ir perialpinių regionų oligotrofiniai vandens telkiniai su būdmainių augalų bendrijomis, kurias formuoja kraštūnės (Litorella), slepišerės (Isoetes) arba kurių išnyrančiose pakrantėse vyrauja žemųjų vikšrių (Nanocyperetalia) eilės bendrijos |22.12 × 22.44 | Stipriai oligomezotrofiniai vandens telkiniai, kurių dugne formuojasi maurabraginių dumblių bendrijos |22.13 | Natūralūs eutrofiniai ežerai su stambiųjų plūdžių (Magnopotamion) arba vandenplūkių (Hydrocharition) tipo augalija |22.14 | Distrofiniai ežerai |22.34 | *Viduržemio jūros srities laikinos kūdros |– | *Turlogai (Airija) |Tekančio vandens telkiniaiTekančio vandens telkiniai ar jų atkarpos, kuriuose vyksta natūrali ar pusiau natūrali dinamika (mažas, vidutinio dydžio ir dideles vagas turintys) ir kurių vandens kokybė liudija, jog nėra reikšmingos žalos24.221 × 24.222 | Alpinės upės kartu su žoline jų pakrančių augalija |24.223 | Alpinės upės kartu su sumedėjusių augalų bendrijomis, kurias formuoja paupinės mirikarijos (Myricaria germanica) |24.224 | Alpinės upės kartu su sumedėjusių augalų bendrijomis, kurias formuoja balsvieji gluosniai (Salix elaeagnos) |24.225 | Nuolat tekančios Viduržemio pajūrio srities upės su gelsvuoju vaiklu (Glaucium flavum) |24.4 | Lygumų ir priekalnių upės su plūduriuojančių augalų bendrijomis, kurias sudaro kurklės (Batrachium; = vandeniniai vėdrynai (Ranunculus)) |24.52 | Priekalnių upių pakrančių bendrijos su raudonstiebės balandos formuojamomis bendrijomis (Chenopodietum rubri) |24.53 | Nuolat tekančios Viduržemio pajūrio srities upės su (Paspalo-Agrostidion) bendrijomis ir apaugusios pakaitomis gluosniais (Salix) ir baltosiomis tuopomis (Populus alba) |– | Ne visada tekančios Viduržemio pajūrio srities upės |VIDUTINIO KLIMATO REGIONŲ VIRŽYNAI IR KRŪMYNAI31.11 | Drėgnieji Atlantinės srities šiaurinės dalies viržynai su tyruline erika (Erica tetralix) |31.12 | *Drėgnieji Atlantinės srities pietinės dalies viržynai su blakstienotąja (Erica ciliaris) ir tyruline (Erica tetralix) erikomis |31.2 | *Sausieji viržynai (visi potipiai) |31.234 | *Sausieji pakrančių viržynai su erikomis (Erica vagans) ir pajūriniais dygliakrūmiais (Ulex maritimus) |31.3 | *Endeminiai sausieji Makaronezijos viržynai |31.4 | Alpiniai ir subalpiniai viržynai |31.5 | *Krūmynai su kalninėmis pušimis (Pinus mugo) ir plaukuotaisiais rododendrais (Rhododendron hirsutumMugo-Rhododendretum hirsuti) |31.622 | Subarktiniai karklų krūmynai |31.7 | Endeminiai Viduržemio pajūrio srities kalnų viržynai su dygliakrūmiais |KIETALAPIŲ AUGALŲ KRŪMYNAI (MATORALIS)Submediteraniniai ir temperatiniai31.82 | Pastovios paprastojo buksmedžio (Buxus sempervirens) bendrijos kalkingų uolų šlaituose (Berberidion) |31.842 | Kalninės prožirnio (Genista purgans) bendrijos |31.88 | Paprastojo kadagio (Juniperus communis) bendrijos kalkinguose viržynuose arba pievose |31.89 | *Švitrūno (Cistus palhinhae) bendrijos drėgnuose pajūrio viržynuose (Junipero—Cistetum palhinhae) |Viduržemio pajūrio srities sumedėjančių augalų matoralis32.131-32.135 | Kadagynai |32.17 | *Matoralis su zizifais (Ziziphus) |32.18 | *Matoralis su kilniaisiais laurais (Laurus nobilis) |Šiltieji Viduržemio pajūrio srities ir priešstepiniai krūmynai32.216 | Lauravyšnių (Laurocerasus) krūmynai |32.217 | Žemaūgių karpažolių bendrijos arti skardžių |32.22-32.26 | Visi tipai |Friganos33.1 | Friganos su Astragalo-Plantaginetum subulatae bendrijomis |33.3 | Friganos su Sacropoterium spinosum |33.4 | Kretos (Cretan) (Euphorbieto-Verbascion) sąjungos bendrijos |NATŪRALIOS IR PUSIAU NATŪRALIOS PIEVOSNatūralios pievos34.11 | *Karstinių regionų kalkingos pievos (laibeniniai šilokynai — Alysso-Sedion albi) |34.12 | *Sausų smėlynų kalkingos pievos (melsvieji kelerijynai — Koelerion glaucae) |34.2 | Kalaminarinės pievos |36.314 | Pirėnų pievos su eraičinais (Festuca eskia) ant silicio substratų |36.32 | Alpinės ir borealinės pievos ant silicio substratų |36.36 | Iberijos pievos su eraičinais (Festuca indigesta) ant silicio substratų |36.41-36.45 | Alpinės pievos ant kalkingų substratų |36.5 | Makaronezijos kalnų pievos |Pusiau natūralios sausos pievos ir krūmų facijos34.31-34.34 | Stepiškosios pievos (Festuco-Brometalia) ant kalkingų substratų (*svarbios gegužraibinių šeimos augalų buveinės) |34.5 | *Netikrosios stepės su varpiniais ir vienamečiais augalais (Thero—Brachypodietea) |35.1 | *Rūšių turtingos briedgaurių (Nardus) pievos ant silicio substratų kalnų srityje (ir priekalnių srityse Europos žemyninėje dalyje) |Kietalapių medžių ganomi miškai (dehesai)32.11 | Miškai su kamštiniais ąžuolais (Quercus suber) ir (arba) akmeniniais ąžuolais (Quercus ilex) |Pusiau natūralios drėgnos aukštųjų žolių pievos37.31 | Melvenių (Molinia) pievos ant kreidos arba molio dirvožemio (Eu-Molinion) |37.4 | Viduržemio pajūrio srities aukštųjų žolių ir meldų pievos (Molinio-Holoschoenion) |37.7-37.8 | Eutrofinės aukštųjų žolių pievos |– | Pelkinių guostynų (Cnidion venosae) būtinai užliejamos pievos |Normalaus drėgnumo (mezofitų) pievos38.2 | Žemumų šienaujamos pievos (pievinis pašiaušėlis (Alopecurus pratensis), vaistinė kraujalakė (Sanguisorba officinalis) |38.3 | Kalnų šienaujamos pievos (Britanijos pievų tipai su miškiniu snapučiu Geranium sylvaticum) |AUKŠTAPELKĖS, ŽEMAPELKĖS IR LIŪNAIRūgščiosios kimininės pelkės51.1 | *Aktyvios aukštapelkės |51.2 | Degradavusios aukštapelkės (vis dar galinčios savaime atsistatyti) |52.1-52.2 | Plokščiosios pelkės (*tiktai aktyvios) |54.5 | Tarpinio tipo pelkės ir liulančios pelkės |54.6 | Durpingo substrato duburiai (Rhynchosporion) |Kalkingosios žemapelkės53.3 | *Kalkingosios žemapelkės su šakotąja ratainyte (Cladium mariscus) ir lieknine viksva (Carex davalliana) |54.12 | *Šaltiniai su besiformuojančiais tufais (Cratoneurion) |54.2 | Šarmingosios žemapelkės |54.3 | *Pionierinės alpinės formacijos iš Caricion bicoloris-atrofuscae |UOLĖTOS BUVEINĖS IR URVAISkardžiai61.1 | Silicio uolienų |61.2 | Maisto medžiagų turtingi nuobirynai |61.3 | Viduržemio pajūrio srities vakarinės dalies ir termofiliniai alpiniai |61.4 | Balkanų |61.5 | Vidurio Europos silicio uolienų |61.6 | *Vidurio Europos klintiniai |Chazmofitų augalija uolų šlaituose62.1-62.1A | Potipiai ant kalkingų substratų |62.2 | Potipiai ant silikatinių substratų |62.3 | Uolų paviršiaus pionierinė augalija |62.4 | *Klinčių grindiniai |Kitos uolėtos buveinės65 | Urvai, kuriuose neleidžiama lankytis žmonėms |– | Lavos laukai ir natūralūs urvai |– | Jūros apsemti ar pusiau apsemti urvai |– | Nuolatiniai ledynai |MIŠKAINatūralūs (beveik natūralūs) miškai, kuriuos sudaro vietinių rūšių aukštaūgiai medžiai. Miškuose yra jiems būdingas pomiškis ir atitinka šiuos kriterijus: reti arba likutiniai ir (arba) juose glaudžiasi Bendrijai svarbių rūšių organizmaiTemperatinės Europos miškai41.11 | Bukų miškai (Luzulo-Fagetum) |41.12 | Epifitų turtingi bukų miškai su bugieniais (Ilex) ir kukmedžiais (Taxus) (Ilici—Fagion) |41.13 | Bukų miškai (Asperulo-Fagetum) |41.15 | Subalpiniai bukų miškai su klevais (Acer) ir rūgštynėmis (Rumex arifolius) |41.16 | Bukų miškai ant kalkingų substratų (Cephalanthero-Fagion) |41.24 | Ąžuolų ir skroblų miškai (Stellario-Carpinetum) |41.26 | Ąžuolų ir skroblų miškai (Galio-Carpinetum) |41.4 | *Griovų šlaitų miškai (Tilio-Acerion) |41.51 | Seni acidofiliniai paprastojo ąžuolo (Quercus robur) miškai smėlėtose lygumose |41.53 | Seni ąžuolų miškai su bugieniais (Ilex) ir unksmenėmis (Blechnum) Britų salose |41.86 | Siauralapio uosio (Fraxinus angustifolia) miškai |42.51 | *Kaledonijos miškai |44. A1–44. A4 | *Pelkiniai miškai |44.3 | *Likutiniai aliuviniai miškai (Alnion glutinoso-incanae) |44.4 | Mišrūs ąžuolų, guobų ir uosių miškai prie stambių upių |Viduržemio pajūrio srities vasaržaliai miškai41.181 | *Apeninų bukų miškai su kukmedžiais (Taxus) ir bugieniais (Ilex) |41.184 | *Apeninų bukų miškai su baltuoju kėniu (Abies alba) ir bukų miškai su kėniais (Abies nebrodensis) |41.6 | Galicijos ir Portugalijos ąžuolynai su paprastaisiais ąžuolais (Quercus robur) ir pirėniniais ąžuolais (Quercus pyrenaica) |41.77 | Bukinių ąžuolų (Quercus faginea) miškai (Pirėnų pusiasalis) |41.85 | Trojinių ąžuolų (Quercus trojana) miškai (Italija ir Graikija) |41.9 | Kaštainių (Castanea) miškai |41.1A × 42.17 | Heleniniai bukų miškai su kėniais (Abies borisii-regis) |41.1B | Ąžuolų (Quercus frainetto) miškai |42. A1 | Kiparisų miškai (Acero-Cupression) |44.17 | Baltojo gluosnio (Salix alba) ir baltosios tuopos (Populus alba) galeriniai miškai |44.52 | Paupiniai miškai ne visada tekančių Viduržemio pajūrio srities upių pakrantėse su pontiniais rododendrais (Rhododendron ponticum), gluosniais (Salix) ir kitais augalais |44.7 | Rytinių platanų miškai (Platanion orientalis) |44.8 | Šiltieji Viduržemio pajūrio srities paupiniai galeriniai miškai (Nerio-Tamaricetea) ir Pirėnų pusiasalio pietvakarinės dalies paupiniai galeriniai miškai (Securinegion tinctoriae) |Viduržemio pajūrio srities kietalapių miškai41.7C | Kretos ąžuolų (Quercus brachyphylla) miškai |45.1 | Alyvmedžių (Olea) ir ceratonijų (Ceratonia) miškai |45.2 | Kamštinių ąžuolų (Quercus suber) miškai |45.3 | Akmeninių ąžuolų (Quercus ilex) miškai |45.5 | Ąžuolų (Quercus macrolepis) miškai |45.61-45.63 | *Makaronezijos laurų miškai (Laurus, Ocotea) |45.7 | *Datulių (Phoenix) sąžalynai |45.8 | Dygialapių bugienių (Ilex aquifolium) miškai |Alpiniai ir subalpiniai spygliuočių medžių miškai42.21-42.23 | Acidofiliniai miškai (Vaccinio-Piceetea) |42.31-42.32 | Alpiniai miškai su maumedžiais ir kedrinėmis pušimis (Pinus cembra) |42.4 | Pušų (Pinus uncinata) miškai (*ant gipso arba klinčių substrato) |Viduržemio pajūrio srities kalnų spygliuočių miškai42.14 | *Baltojo kėnio (Abies alba) ir paprastosios eglės (Picea abies) miškai Apeninuose |42.19 | Ispaninio kėnio (Abies pinsapo) miškai |42.61-42.66 | *Viduržemio pajūrio srities miškai su endeminėmis juodosiomis pušimis (Pinus nigra) |42.8 | Viduržemio pajūrio srities miškai su endeminėmis (Mesogean) pušimis, įskaitant kalnines (Pinus mugo) ir baltažieves (Pinus leucodermis) pušis |42.9 | Makaronezijos pušų (endeminių) miškai |42. A2–42. A5 + 42. A8 | *Endeminiai Viduržemio pajūrio srities miškai su kadagiais (Juniperus spp.) |42. A6 | *Nariuotojo tetraklinio (Tetraclinis articulata) miškai (Andalūzija) |42. A71–42. A73 | *Uoginio kukmedžio (Taxus baccata) miškai |--------------------------------------------------II PRIEDASBENDRIJOS SVARBOS GYVŪNŲ IR AUGALŲ RŪŠYS, KURIŲ APSAUGAI REIKALINGAS SPECIALIŲ SAUGOMŲ TERITORIJŲ STEIGIMASPaaiškinimasa) Kuriant nuoseklų specialių saugomų teritorijų tinklą, II priedas papildo I priedą.b) Šiame priede išvardytos rūšys nurodomos:- rūšies arba porūšio pavadinimu, arba- visomis rūšimis, priklausančiomis aukštesniam taksonui arba nurodytai taksono daliai.Santrumpa "spp." po šeimos arba genties pavadinimo nurodo visas tai šeimai arba genčiai priklausančias rūšis.c) SimboliaiPrieš rūšies pavadinimą esanti žvaigždutė (*) rodo, kad tai yra prioritetinė rūšis.Daugelis šiame priede išvardytų rūšių taip pat įtrauktos ir į IV priedą.Jei rūšis pateikiama šiame priede, tačiau nepateikiama IV ar V prieduose, po jos pavadinimo rašomas simbolis (o); jei šiame priede nurodyta rūšis pateikiama V priede, tačiau nepateikiama IV priede, po jos pavadinimo rašomas simbolis (V).a) GYVŪNAISTUBURINIAIŽINDUOLIAIINSECTIVORATalpidaeGalemys pyrenaicusCHIROPTERARhinolophidaeRhinolophus blasiiRhinolophus euryaleRhinolophus ferrumequinumRhinolophus hipposiderosRhinolophus mehelyiVespertilionidaeBarbastella barbastellusMiniopterus schreibersiMyotis bechsteiniMyotis blythiMyotis capacciniiMyotis dasycnemeMyotis emarginatusMyotis myotisRODENTIASciuridaeSpermophilus citellusCastoridaeCastor fiberMicrotidaeMicrotus cabrerae*Microtus oeconomus arenicolaCARNIVORACanidae*Canis lupus (Ispanijos populiacijos: tik į pietus nuo Duero; Graikijos populiacijos: tik į pietus nuo 39 lygiagretės)Ursidae*Ursus arctosMustelidaeLutra lutraMustela lutreolaFelidaeLynx lynx*Lynx pardinaPhocidaeHalichoerus grypus (V)*Monachus monachusPhoca vitulina (V)ARTIODACTYLACervidae*Cervus elaphus corsicanusBovidaeCapra aegargus (laukinės populiacijos)*Capra pyrenaica pyrenaicaOvis ammon musimon (laukinės Korsikos ir Sardinijos populiacijos)Rupicapra rupicapra balcanica*Rupicapra ornataCETACEATursiops truncatusPhocoena phocoenaROPLIAITESTUDINATATestudinidaeTestudo hermanniTestudo graecaTestudo marginataCheloniidae*Caretta carettaEmydidaeEmys orbicularisMauremys caspicaMauremys leprosaSAURIALacertidaeLacerta monticolaLacerta schreiberiGallotia galloti insulanagae*Gallotia simonyiPodarcis lilfordiPodarcis pityusensisScincidaeChalcides occidentalisGekkonidaePhyllodactylus europaeusOPHIDIAColubridaeElaphe quatuorlineataElaphe situlaViperidae*Vipera schweizeriVipera ursiniiVARLIAGYVIAICAUDATASalamandridaeChioglossa lusitanicaMertensiella luschani*Salamandra salamandra auroraeSalamandrina terdigitataTriturus cristatusProteidaeProteus anguinusPlethodontidaeSpeleomantes ambrosiiSpeleomantes flavusSpeleomantes geneiSpeleomantes imperialisSpeleomantes supramontesANURADiscoglossidaeBombina bombinaBombina variegataDiscoglossus jeanneaeDiscoglossus montalentiiDiscoglossus sardus*Alytes muletensisRanidaeRana latasteiPelobatidae*Pelobates fuscus insubricusŽUVYSPETROMYZONIFORMESPetromyzonidaeEudontomyzon spp. (o)Lampetra fluviatilis (V)Lampetra planeri (o)Lethenteron zanandrai (V)Petromyzon marinus (o)ACIPENSERIFORMESAcipenceridae*Acipenser naccarii*Acipenser sturioATHERINIFORMESCyprinodontidaeAphanius iberus (o)Aphanius fasciatus (o)*Valencia hispanicaSALMONIFORMESSalmonidaeHucho hucho (natūralios populiacijos) (V)Salmo salar (tik gėluose vandenyse) (V)Salmo marmoratus (o)Salmo macrostigma (o)Coregonidae*Coregonus oxyrhynchus (anadrominės populiacijos tam tikruose Šiaurės jūros sektoriuose)CYPRINIFORMESCyprinidaeAlburnus vulturius (o)Alburnus albidus (o)Anaecypris hispanicaAspius aspius (o)Barbus plebejus (V)Barbus meridionalis (V)Barbus capito (V)Barbus comiza (V)Chalcalburnus chalcoides (o)Chondrostoma soetta (o)Chondrostoma polylepis (o)Chondrostoma genei (o)Chondrostoma lusitanicum (o)Chondrostoma toxostoma (o)Gobio albipinnatus (o)Gobio uranoscopus (o)Iberocypris palaciosi (o)*Ladigesocypris ghigii (o)Leuciscus lucomonis (o)Leuciscus souffia (o)Phoxinellus spp. (o)Rutilus pigus (o)Rutilus rubilio (o)Rutilus arcasii (o)Rutilus macrolepidotus (o)Rutilus lemmingii (o)Rutilus friesii meidingeri (o)Rutilus alburnoides (o)Rhodeus sericeus amarus (o)Scardinius graecus (o)CobitidaeCobitis conspersa (o)Cobitis larvata (o)Cobitis trichonica (o)Cobitis taenia (o)Misgurnis fossilis (o)Sabanejewia aurata (o)PERCIFORMESPercidaeGymnocephalus schraetzer (V)Zingel spp. [(o) išskyrus Zingel asper ir Zingel zingel]GobiidaePomatoschistus canestrini (o)Padogobius panizzai (o)Padogobius nigricans (o)CLUPEIFORMESClupeidaeAlosa spp. (V)SCORPAENIFORMESCottidaeCottus ferruginosus (o)Cottus petiti (o)Cottus gobio (o)SILUTIFORMESSiluridaeSilurus aristotelis (V)BESTUBURIAINARIUOTAKOJAICRUSTACEADecapodaAustropotamobius pallipes (V)INSECTAColeopteraBuprestis splendens*Carabus olympiaeCerambyx cerdoCucujus cinnaberinusDytiscus latissimusGraphoderus bilineatusLimoniscus violaceus (o)Lucanus cervus (o)Morimus funereus (o)*Osmoderma eremita*Rosalia alpinaLepidopteraCallimorpha quadripunctata (o)Coenonympha oedippusErebia calcariaErebia christiEriogaster cataxEuphydryas aurinia (o)Graellsia isabellae (V)Hypodryas maturnaLycaena disparMaculinea nausithousMaculinea teleiusMelanagria argePapilio hospitonPlebicula golgusMantodeaApteromantis apteraOdonataCoenagrion hylas (o)Coenagrion mercuriale (o)Cordulegaster trinacriaeGomphus grasliniiLeucorrhina pectoralisLindenia tetraphyllaMacromia splendensOphiogomphus ceciliaOxygastra curtisiiOrthopteraBaetica ustulataMOLIUSKAIGASTROPODACaseolus calculusCaseolus commixtaCaseolus sphaerulaDiscula leacockianaDiscula tabellataDiscus defloratusDiscus guerinianusElona quimperianaGeomalacus maculosusGeomitra monizianaHelix subplicataLeiostyla abbreviataLeiostyla cassidaLeiostyla corneocostataLeiostyla gibbaLeiostyla lamellosaVertigo angustior (o)Vertigo genesii (o)Vertigo geyeri (o)Vertigo moulinsiana (o)BIVALVIAUnionoidaMargaritifera margaritifera (V)Unio crassus(b) AUGALAIPTERIDOPHYTAASPLENIACEAEAsplenium jahandiezii (Litard.) RouyBLECHNACEAEWoodwardia radicans (L.) Sm.DICKSONIACEAECulcita macrocarpa C. PreslDRYOPTERIDACEAE*Dryopteris corleyi Fraser-Jenk.HYMENOPHYLLACEAETrichomanes speciosum Willd.ISOETACEAEIsoetes boryana DurieuIsoetes malinverniana Ces. & De Not.MARSILEACEAEMarsilea batardae LaunertMarsilea quadrifolia L.Marsilea strigosa Willd.OPHIOGLOSSACEAEBotrychium simplex Hitchc.Ophioglossum polyphyllum A. BraunGYMNOSPERMAEPINACEAE*Abies nebrodensis (Lojac.) MatteiANGIOSPERMAEALISMATACEAECaldesia parnassifolia (L.) Parl.Luronium natans (L.) Raf.AMARYLLIDACEAELeucojum nicaeense Ard.Narcissus asturiensis (Jordan) PugsleyNarcissus calcicola MendonçaNarcissus cyclamineus DC.Narcissus fernandesii G. PedroNarcissus humilis (Cav.) Traub*Narcissus nevadensis PugsleyNarcissus pseudonarcissus L.subsp. nobilis (Haw.) A. FernandesNarcissus scaberulus Henriq.Narcissus triandrus (Salisb.) D. A. Webbsubsp. capax (Salisb.) D. A. Webb.Narcissus viridiflorus SchousboeBORAGINACEAE*Anchusa crispa Viv.*Lithodora nitida (H. Ern) R. FernandesMyosotis lusitanica SchusterMyosotis rehsteineri Wartm.Myosotis retusifolia R. AfonsoOmphalodes kuzinskyana Willk.*Omphalodes littoralis Lehm.Solenanthus albanicus (Degen & al.) Degen & Baldacci*Symphytum cycladense Pawl.CAMPANULACEAEAsyneuma giganteum (Boiss.) Bornm.*Campanula sabatia De Not.Jasione crispa (Pourret) Samp.subsp. serpentinica Pinto da SilvaJasione lusitanica A. DC.CARYOPHYLLACEAE*Arenaria nevadensis Boiss. & ReuterArenaria provincialis Chater & HallidayDianthus cintranus Boiss. & Reutersubsp. cintranus Boiss. & Reuter*Dianthus marizii (Samp.) Samp.Dianthus rupicola Biv.*Gypsophila papillosa P. PortaHerniaria algarvica ChaudriHerniaria berlengiana (Chaudhri) Franco*Herniaria latifolia Lapeyr.subsp. litardierei gamisHerniaria maritima LinkMoehringia tommasinii Marches.Petrocoptis grandiflora Rothm.Petrocoptis montsicciana O. Bolos & Rivas Mart.Petrocoptis pseudoviscosa Fernandez CasasSilene cintrana Rothm.*Silene hicesiae Brullo & SignorelloSilene hifacensis Rouy ex Willk.*Silene holzmanii Heldr. ex Boiss.Silene longicilia (Brot.) Otth.Silene mariana Pau*Silene orphanidis Boiss.*Silene rothmaleri Pinto da Silva*Silene velutina Pourret ex Loisel.CHENOPODIACEAE*Bassia saxicola (Guss.) A. J. Scott*Kochia saxicola Guss.*Salicornia veneta Pignatti & LausiCISTACEAECistus palhinhae IngramHalimium verticillatum (Brot.) SennenHelianthemum alypoides Losa & Rivas GodayHelianthemum caput-felis Boiss.*Tuberaria major (Willk.) Pinto da Silva & RoseiraCOMPOSITAE*Anthemis glaberrima (Rech. f.) Greuter*Artemisia granatensis Boiss.*Aster pyrenaeus Desf. ex DC.*Aster sorrentinii (Tod) Lojac.*Carduus myriacanthus Salzm. ex DC.*Centaurea alba L.subsp. heldreichii (Halacsy) Dostal*Centaurea alba L.subsp. princeps (Boiss. & Heldr.) Gugler*Centaurea attica Nymansubsp. megarensis (Halacsy & Hayek) Dostal*Centaurea balearica J. D. Rodriguez*Centaurea borjae Valdes-Berm. & Rivas Goday*Centaurea citricolor Font QuerCentaurea corymbosa PourretCentaurea gadorensis G. Bianca*Centaurea horrida Badaro*Centaurea kalambakensis Freyn & Sint.Centaurea kartschiana Scop.*Centaurea lactiflora HalacsyCentaurea micrantha Hoffmanns. & Linksubsp. herminii (Rouy) Dostál*Centaurea niederi Heldr.*Centaurea peucedanifolia Boiss. & Orph.*Centaurea pinnata PauCentaurea pulvinata (G. Bianca) G. BiancaCentaurea rothmalerana (Arènes) DostálCentaurea vicentina Mariz*Crepis crocifolia Boiss. & Heldr.Crepis granatensis (Willk.) B. Bianca & M. CuetoErigeron frigidus Boiss. ex DC.Hymenostemma pseudanthemis (Kunze) Willd.*Jurinea cyanoides (L.) Reichenb.*Jurinea fontqueri Cuatrec.*Lamyropsis microcephala (Moris) Dittrich & GreuterLeontodon microcephalus (Boiss. ex DC.) Boiss.Leontodon boryi Boiss.*Leontodon siculus (Guss.) Finch & SellLeuzea longifolia Hoffmanns. & LinkLigularia sibirica (L.) Cass.Santolina impressa Hoffmanns. & LinkSantolina semidentata Hoffmanns. & Link*Senecio elodes Boiss. ex DC.Senecio nevadensis Boiss. & ReuterCONVOLVULACEAE*Convolvulus argyrothamnus Greuter*Convolvulus Fernandes Pinto da Silva & TelesCRUCIFERAEAlyssum pyrenaicum Lapeyr.Arabis sadina (Samp.) P. Cout.*Biscutella neustriaca BonnetBiscutella vincentina (Samp.) Rothm.Boleum asperum (Pers.) DesvauxBrassica glabrescens PoldiniBrassica insularis Moris*Brassica macrocarpa Guss.Coincya cintrana (P. Cout.) Pinto da Silva*Coincya rupestris Rouy*Coronopus navasii PauDiplotaxis ibicensis (Pau) Gomez-Campo*Diplotaxis siettiana MaireDiplotaxis vicentina (P. Cout.) Rothm.Erucastrum palustre (Pirona) Vis.*Iberis arbuscula RunemarkIberis procumbens Langesubsp. microcarpa Franco & Pinto da Silva*Ionopsidium acaule (Desf.) Reichenb.Ionopsidium savianum (Caruel) Ball ex Arcang.Sisymbrium cavanillesianum Valdes & CastroviejoSisymbrium supinum L.CYPERACEAE*Carex panormitana Guss.Eleocharis carniolica KochDIOSCOREACEAE*Borderea chouardii (Gaussen) HeslotDROSERACEAEAldrovanda vesiculosa L.EUPHORBIACEAE*Euphorbia margalidiana Kuhbier & LewejohannEuphorbia transtagana Boiss.GENTIANACEAE*Centaurium rigualii Esteve Chueca*Centaurium somedanum LainzGentiana ligustica R. de Vilm. & ChopinetGentianella anglica (Pugsley) E. F. WarburgGERANIACEAE*Erodium astragaloides Boiss. & ReuterErodium paularense Fernandez-Gonzalez & Izco*Erodium rupicola Boiss.GRAMINEAEAvenula hackelii (Henriq.) HolubBromus grossus Desf. ex DC.Coleanthus subtilis (Tratt.) SeidlFestuca brigantina (Markgr.-Dannenb.) Markgr.-Dannenb.Festuca duriotagana Franco & R. AfonsoFestuca elegans Boiss.Festuca henriquesii Hack.Festuca sumilusitanica Franco & R. AfonsoGaudinia hispanica Stace & TutinHolcus setiglumis Boiss. & Reutersubsp. duriensis Pinto da SilvaMicropyropsis tuberosa Romero — Zarco & CabezudoPseudarrhenatherum pallens (Link) J. HolubPuccinellia pungens (Pau) Paunero*Stipa austroitalica Martinovsky*Stipa bavarica Martinovsky & H. Scholz*Stipa veneta MoraldoGROSSULARIACEAE*Ribes sardum MartelliHYPERICACEAE*Hypericum aciferum (Greuter) N. K. B. RobsonJUNCACEAEJuncus valvatus LinkLABIATAEDracocephalum austriacum L.*Micromeria taygetea P. H. DavisNepeta dirphya (Boiss.) Heldr. ex Halacsy*Nepeta sphaciotica P. H. DavisOriganum dictamnus L.Sideritis incanasubsp. glauca (Cav.) MalagarrigaSideritis javalambrensis PauSideritis serrata Cav. ex Lag.Teucrium lepicephalum PauTeucrium turredanum Losa & Rivas Goday*Thymus camphoratus Hoffmanns. & LinkThymus carnosus Boiss.*Thymus cephalotos L.LEGUMINOSAEAnthyllis hystrix Cardona, Contandr. & E. Sierra*Astragalus algarbiensis Coss. ex Bunge*Astragalus aquilanus AnzaloneAstragalus centralpinus Braun-Blanquet*Astragalus maritimus MorisAstragalus tremolsianus Pau*Astragalus verrucosus Moris*Cytisus aeolicus Guss. ex Lindl.Genista dorycnifolia Font QuerGenista holopetala (Fleischm. ex Koch) BaldacciMelilotus segetalis (Brot.) Ser.subsp. fallax Franco*Ononis hackelii LangeTrifolium saxatile All.*Vicia bifoliolata J. D. RodriguezLENTIBULARIACEAEPinguicula nevadensis (Lindb.) CasperLILIACEAEAllium grosii Font Quer*Androcymbium rechingeri Greuter*Asphodelus bento-rainhae P. SilvaHyacinthoides vicentina (Hoffmanns. & Link) Rothm.*Muscari gussonei (Parl.) Tod.LINACEAE*Linum muelleri MorisLYTHRACEAE*Lythrum flexuosum Lag.MALVACEAEKosteletzkya pentacarpos (L.) Ledeb.NAJADACEAENajas flexilis (Willd.) Rostk. & W. L. SchmidtORCHIDACEAE*Cephalanthera cucullata Boiss. & Heldr.Cypripedium calceolus L.Liparis loeselii (L.) Rich.*Ophrys lunulata Parl.PAEONIACEAEPaeonia cambessedesii (Willk.) Willk.Paeonia parnassica TzanoudakisPaeonia clusii F. C. Sternsubsp. rhodia (Stearn) TzanoudakisPALMAEPhoenix theophrasti GreuterPLANTAGINACEAEPlantago algarbiensis Samp.Plantago almogravensis FrancoPLUMBAGINACEAEArmeria berlengensis Daveau*Armeria helodes Martini & PoldArmeria negleta GirardArmeria pseudarmeria (Murray) Mansfeld*Armeria rouyana DaveauArmeria soleirolii (Duby) GodronArmeria velutina Welv. ex Boiss. & ReuterLimonium dodartii (Girard) O. Kuntzesubsp. lusitanicum (Daveau) Franco*Limonium insulare (Beg. & Landi) Arrig. & DianaLimonium lanceolatum (Hoffmanns. & Link) FrancoLimonium multiflorum Erben*Limonium pseudolaetum Arrig. & Diana*Limonium strictissimum (Salzmann) Arrig.POLYGONACEAEPolygonum praelongum Coode & CullenRumex rupestris Le GallPRIMULACEAEAndrosace mathildae LevierAndrosace pyrenaica Lam.*Primula apennina WidmerPrimula palinuri PetagnaSoldanella villosa Darracq.RANUNCULACEAE*Aconitum corsicum GayerAdonis distorta Ten.Aquilegia bertolonii SchottAquilegia kitaibelii Schott*Aquilegia pyrenaica D. C.subsp. cazorlensis (Heywood) Galiano*Consolida samia P. H. DavisPulsatilla patens (L.) Miller*Ranunculus weyleri MaresRESEDACEAE*Reseda decursiva Forssk.ROSACEAEPotentilla delphinensis Gren. & GodronRUBIACEAE*Galium litorale Guss.*Galium viridiflorum Boiss. & ReuterSALICACEAE*Salix salvifolia Brot.subsp. australis FrancoSANTALACEAEThesium ebracteatum HayneSAXIFRAGACEAESaxifraga berica (Beguinot) D. A. WebbSaxifraga florulenta MorettiSaxifraga hirculus L.Saxifraga tombeanensis Boiss. ex Engl.SCROPHULARIACEAEAntirrhinum charidemi LangeChaenorrhinum serpyllifolium (Lange) Langesubsp. lusitanicum R. Fernandes*Euphrasia genargentea (Feoli) DianaEuphrasia marchesettii Wettst. ex Marches.Linaria algarviana Chav.Linaria coutinhoi Valdés*Linaria ficalhoana RouyLinaria flava (Poiret) Desf.*Linaria hellenica Turrill*Linaria ricardoi Cout.*Linaria tursica B. Valdes & CabezudoLinaria tonzigii LonaOdontites granatensis Boiss.Verbascum litigiosum Samp.Veronica micrantha Hoffmanns.*Veronica oetaea L.-A. GustavsonSELAGINACEAE*Globularia stygia Orph. ex Boiss.SOLANACEAE*Atropa baetica Willk.THYMELAEACEAEDaphne petraea Leybold*Daphne rodriguezii TexidorULMACEAEZelkova abelicea (Lam.) Boiss.UMBELLIFERAE*Angelica heterocarpa LloydAngelica palustris (Besser) Hoffm.*Apium bermejoi LlorensApium repens (Jacq.) Lag.Athamanta cortiana Ferrarini*Bupleurum capillare Boiss. & Heldr.*Bupleurum kakiskalae GreuterEryngium alpinum L.*Eryngium viviparum Gay*Laserpitium longiradium Boiss.*Naufraga balearica Constans & Cannon*Oenanthe conioides LangePetagnia saniculifolia Guss.Rouya polygama (Desf.) Coincy*Seseli intricatum Boiss.Thorella verticillatinundata (Thore) Brig.VALERIANACEAECentranthus trinervis (Viv.) BeguinotVIOLACEAE*Viola hispida Lam.Viola jaubertiana Mares & VigineixŽemesnieji augalaiBRYOPHYTABruchia vogesiaca Schwaegr. (o)*Bryoerythrophyllum machadoanum (Sergio) M. Hill (o)Buxbaumia viridis (Moug. ex Lam. & DC.) Brid. ex Moug. & Nestl. (o)Dichelyma capillaceum (With.) Myr. (o)Dicranum viride (Sull. & Lesq.) Lindb. (o)Distichophyllum carinatum Dix. & Nich. (o)Drepanocladus vernicosus (Mitt.) Warnst. (o)Jungermannia handelii (Schiffn.) Amak. (o)Mannia triandra (Scop.) Grolle (o)*Marsupella profunda Lindb.Meesia longiseta Hedw.Nothothylas orbicularis (Schwein.) Sull. (o)Orthotrichum rogeri Brid. (o)Petalophyllum ralfsii Nees & Goot. ex Lehm. (o)Riccia breidleri Jur. ex Steph. (o)Riella helicophylla (Mont.) Hook. (o)Scapania massolongi (K. Muell.) K. Muell. (o)Sphagnum pylaisii Brid. (o)Tayloria rudolphiana (Gasrov) B. & G. (o)MAKARONEZIJOS RŪŠYSPTERIDOPHYTAHYMENOPHYLLACEAEHymenophyllum maderensis Gibby & LovisDRYOPTERIDACEAE*Polystichum drepanum (Sw.) C. Presl.ISOETACEAEIsoetes azorica Durieu & PaivaMARSILIACEAE*Marsilea azorica Launert & PaivaANGIOSPERMAEASCLEPIADACEAECaralluma burchardii N. E. Brown*Ceropegia chrysantha Svent.BORAGINACEAEEchium candicans L. fil.*Echium gentianoides Webb & CoincyMyosotis azorica H. C. WatsonMyosotis maritima Hochst. in Seub.CAMPANULACEAE*Azorina vidalii (H. C. Watson) FeerMusschia aurea (L. f.) DC.*Musschia wollastonii LoweCAPRIFOLIACEAE*Sambucus palmensis LinkCARYOPHYLLACEAESpergularia azorica (Kindb.) LebelCELASTRACEAEMaytenus umbellata (R. Br.) Mabb.CHENOPODIACEAEBeta patula Ait.CISTACEAECistus chinamadensis Banares & Romero*Helianthemum bystropogophyllum Svent.COMPOSITAEAndryala crithmifolia Ait.*Argyranthemum lidii HumphriesArgyranthemum thalassophylum (Svent.) Hump.Argyranthemum winterii (Svent.) Humphries*Atractylis arbuscula Svent. & MichaelisAtractylis preauxiana Schultz.Calendula maderensis DC.Cheirolophus duranii (Burchard) HolubCheirolophus ghomerytus (Svent.) HolubCheirolophus junonianus (Svent.) HolubCheirolophus massonianus (Lowe) HansenCirsium latifolium LoweHelichrysum gossypinum WebbHelichrysum oligocephala (Svent. & Bzamw.)*Lactuca watsoniana Trel.*Onopordum nogalesii Svent.*Onopordum carduelinum Bolle*Pericallis hadrosoma Svent.Phagnalon benettii LoweStemmacantha cynaroides (Chr. Son. in Buch) DittSventenia bupleuroides Font Quer*Tanacetum ptarmiciflorum Webb & BerthCONVOLVULACEAE*Convolvulus caput-medusae Lowe*Convolvulus lopez-socasii Svent.*Convolvulus massonii A. Dietr.CRASSULACEAEAeonium gomeraense PraegerAeonium saundersii BolleAichryson dumosum (Lowe) Praeg.Monanthes wildpretii Banares & ScholzSedum brissemoretii Raymond-HametCRUCIFERAE*Crambe arborea Webb ex ChristCrambe laevigata DC. ex Christ*Crambe sventenii R. Petters ex Bramwell & Sund.*Parolinia schizogynoides Svent.Sinapidendron rupestre (Ait.) LoweCYPERACEAECarex malato-belizii RaymondDIPSACACEAEScabiosa nitens Roemer & J. A. SchultesERICACEAEErica scoparia L.subsp. azorica (Hochst.) D. A. WebbEUPHORBIACEAE*Euphorbia handiensis BurchardEuphorbia lambii Svent.Euphorbia stygiana H. C. WatsonGERANIACEAE*Geranium maderense P. F. YeoGRAMINEAEDeschampsia maderensis (Haeck. & Born.)Phalaris maderensis (Menezes) MenezesLABIATAE*Sideritis cystosiphon Svent.*Sideritis discolor (Webb ex de Noe) BolleSideritis infernalis BolleSideritis marmorea BolleTeucrium abutiloides L'HérTeucrium betonicum L'HérLEGUMINOSAE*Anagyris latifolia Brouss. ex Willd.Anthyllis lemanniana Lowe*Dorycnium spectabile Webb & Berthel*Lotus azoricus P. W. BallLotus callis-viridis D. Bramwell & D. H. Davis*Lotus kunkelii (E. Chueca) D. Bramwell & al.*Teline rosmarinifolia Webb & Berthel.*Teline salsoloides Arco & Acebes.Vicia dennesiana H. C. WatsonLILIACEAE*Androcymbium psammophilum Svent.Scilla maderensis MenezesSemele maderensis CostaLORANTHACEAEArceuthobium azoricum Wiens & HawkswMYRICACEAE*Myrica rivas-martinezii Santos.OLEACEAEJasminum azoricum L.Picconia azorica (Tutin) Knobl.ORCHIDACEAEGoodyera macrophylla LowePITTOSPORACEAE*Pittosporum coriaceum Dryand. ex Ait.PLANTAGINACEAEPlantago malato-belizii LawalreePLUMBAGINACEAE*Limonium arborescens (Brouss.) KuntzeLimonium dendroides Svent.*Limonium spectabile (Svent.) Kunkel & Sunding*Limonium sventenii Santos & Fernandez GalvanPOLYGONACEAERumex azoricus Rech. fil.RHAMNACEAEFrangula azorica TutinROSACEAE*Bencomia brachystachya Svent.Bencomia sphaerocarpa Svent.*Chamaemeles coriacea Lindl.Dendriopterium pulidoi Svent.Marcetella maderensis (Born.) Svent.Prunus lusitanica L.subsp. azorica (Mouillef.) FrancoSorbus maderensis (Lowe) DocleSANTALACEAEKunkeliella subsucculenta KammerSCROPHULARIACEAE*Euphrasia azorica WatsEuphrasia grandiflora Hochst. ex Seub.*Isoplexis chalcantha Svent. & O'ShanahanIsoplexis isabelliana (Webb & Berthel.) MasferrerOdontites holliana (Lowe) Benth.Sibthorpia peregrina L.SELAGINACEAE*Globularia ascanii D. Bramwell & Kunkel*Globularia sarcophylla Svent.SOLANACEAE*Solanum lidii SundingUMBELLIFERAEAmmi trifoliatum (H. C. Watson) TreleaseBupleurum handiense (Bolle) KunkelChaerophyllum azoricum TreleaseFerula latipinna SantosMelanoselinum decipiens (Schrader & Wendl.) Hoffm.Monizia edulis LoweOenanthe divaricata (R. Br.) Mabb.Sanicula azorica Guthnick ex Seub.VIOLACEAEViola paradoxa LoweŽemesnieji augalaiBRYOPHYTA*Echinodium spinosum (Mitt.) Jur. (o)*Thamnobryum fernandesii Sergio (o)--------------------------------------------------III PRIEDASTERITORIJŲ, TINKAMŲ IDENTIFIKUOTI BENDRIJOS SVARBOS TERITORIJOMIS, ATRINKIMO IR SPECIALIŲ SAUGOMŲ TERITORIJŲ STEIGIMO KRITERIJAI1 ETAPAS: Teritorijų santykinės svarbos įvertinimas nacionaliniu lygiu kiekvieno I priede nurodyto natūralios buveinės tipo ir kiekvienos II priede nurodytos rūšies atžvilgiu (įskaitant prioritetinius natūralių buveinių tipus ir prioritetines rūšis)A. Teritorijų vertinimo kriterijai kiekvieno I priede nurodyto natūralių buveinių tipo atžvilgiu:a) natūralių buveinių tipo reprezentatyvumo laipsnis teritorijoje;b) natūralių buveinių tipo užimamas teritorijos plotas viso to natūralių buveinių tipo užimamo nacionalinės teritorijos ploto atžvilgiu;c) nagrinėjamo natūralių buveinių tipo struktūros ir funkcijų išsaugojimo laipsnis ir atkūrimo galimybės;d) teritorijos vertingumo įvertinimas pasauliniu mastu nagrinėjamo natūralių buveinių tipo apsaugos atžvilgiu.B. Teritorijos vertinimo kriterijai II priede išvardytų rūšių atžvilgiu:a) rūšies populiacijos dydis ir tankumas teritorijoje visų nacionalinėje teritorijoje esančių populiacijų atžvilgiu;b) buveinės savybių, kurios yra svarbios nagrinėjamai rūšiai, išsaugojimo laipsnis ir atkūrimo galimybės;c) teritorijoje esančios populiacijos izoliacijos laipsnis natūralaus rūšies paplitimo arealo atžvilgiu;d) teritorijos vertingumo įvertinimas pasauliniu mastu atitinkamos rūšies apsaugos atžvilgiu.C. Pagal šiuos kriterijus valstybės narės atrenka teritorijas, kurias jos pasiūlo į nacionalinius sąrašus kaip teritorijas, tinkamas identifikuoti Bendrijos svarbos teritorijomis, atsižvelgiant į jų santykinį vertingumą kiekvieno I priede nurodyto natūralių buveinių tipo ar II priede nurodytos rūšies apsaugai.D. Šiame sąraše nurodomos teritorijos, kuriose aptinkami prioritetinių natūralių buveinių tipai ir prioritetinės rūšys, kurias valstybės narės atrenka pagal A ir B punktuose nurodytus kriterijus.2 ETAPAS: Į nacionalinius sąrašus įtrauktų Bendrijos svarbos teritorijų įvertinimas1. Visos 1 etape valstybių narių identifikuotos teritorijos, kuriose aptinkami prioritetiniai natūralių buveinių tipai ir (arba) rūšys, yra laikomos Bendrijos svarbos teritorijomis.2. Vertinant valstybių narių sąrašuose esančių kitų teritorijų svarbą Bendrijai, t. y. jų indėlį palaikant arba atkuriant I priede nurodytų natūralių buveinių arba II priede nurodytų rūšių gerą apsaugos būklę ir (arba) Natura 2000 vientisumą, atsižvelgiama į šiuos kriterijus:a) teritorijos santykinį vertingumą nacionaliniu lygmeniu;b) teritorijos geografinę padėtį II priede nurodytų rūšių migracijos kelių atžvilgiu ir į tai, ar ji priklauso vientisai ekosistemai, esančiai abiejose vienos ar daugiau vidinių Bendrijos sienų pusėse;c) teritorijos bendrą plotą;d) teritorijoje aptinkamų I priede nurodytų natūralių buveinių tipų ir II priede nurodytų rūšių skaičių;e) teritorijos ekologinę vertę pasauliniu mastu atitinkamiems biogeografiniams regionams ir (arba) visai 2 straipsnyje nurodytai teritorijai, atsižvelgiant ir į jos savybių unikalaus aspekto charakteristikas, ir jų derinį.--------------------------------------------------IV PRIEDASBENDRIJOS SVARBOS GYVŪNŲ IR AUGALŲ RŪŠYS, KURIOMS REIKALINGA GRIEŽTA APSAUGAŠiame priede išvardintos rūšys yra nurodytos:- pagal rūšies arba porūšio vardą, arba- pagal aukštesnį taksoną arba nurodytą taksono dalį, kuriai priklauso rūšisPo šeimos arba genties vardo einantis santrumpa "spp." nurodo visas tai šeimai arba genčiai priklausančias rūšis.a) GYVŪNAISTUBURINIAIŽINDUOLIAIINSECTIVORAErinaceidaeErinaceus algirusSoricidaeCrocidura canariensisTalpidaeGalemys pyrenaicuMICROCHIROPTERAVisos rūšysRODENTIAGliridaeVisos rūšys išskyrus Glis glis ir Eleomys quercinusSciuridaeCitellus citellusSciurus anomalusCastoridaeCastor fiberCricetidaeCricetus cricetusMicrotidaeMicrotus cabreraeMicrotus oeconomus arenicolaZapodidaeSicista betulinaHystricidaeHystrix cristataCARNIVORACanidaeCanis lupus (išskyrus Ispanijos populiacijas į šiaurę nuo Duero ir Graikijos populiacijas į šiaurę nuo 39 lygiagretės)UrsidaeUrsus arctosMustelidaeLutra lutraMustela lutreolaFelidaeFelis silvestrisLynx lynxLynx pardinaPhocidaeMonachus monachusARTIODACTYLACervidaeCervus elaphus corsicanusBovidaeCapra aegargus (laukinės populiacijos)Capra pyrenaica pyrenaicaOvis ammon musimon (laukinės Korsikos ir Sardinijos populiacijos)Rupicapra rupicapra balcanicaRupicapra ornataCETACEAVisos rūšysROPLIAITESTUDINATATestudinidaeTestudo hermanniTestudo graecaTestudo marginataCheloniidaeCaretta carettaChelonia mydasLepidochelys kempiiEretmochelys imbricataDermochelyidaeDermochelys coriaceaEmydidaeEmys orbicularisMauremys caspicaMauremys leprosaSAURIALacertidaeAlgyroides fitzingeriAlgyroides marchiAlgyroides moreoticusAlgyroides nigropunctatusLacerta agilisLacerta bedriagaeLacerta danfordiLacerta dugesiLacerta graecaLacerta horvathiLacerta monticolaLacerta schreiberiLacerta trilineataLacerta viridisGallotia atlanticaGallotia gallotiGallotia galloti insulanagaeGallotia simonyiGallotia stehliniOphisops elegansPodarcis erhardiiPodarcis filfolensisPodarcis hispanica atrataPodarcis lilfordiPodarcis melisellensisPodarcis milensisPodarcis muralisPodarcis peloponnesiacaPodarcis pityusensisPodarcis siculaPodarcis tauricaPodarcis tiliguertaPodarcis waglerianaScincidaeAblepharus kitaibelliChalcides bedriagaiChalcides occidentalisChalcides ocellatusChalcides sexlineatusChalcides viridianusOphiomorus punctatissimusGekkonidaeCyrtopodion kotschyiPhyllodactylus europaeusTarentola angustimentalisTarentola boettgeriTarentola delalandiiTarentola gomerensisAgamidaeStellio stellioChamaeleontidaeChamaeleo chamaeleonAnguidaeOphisaurus apodusOPHIDIAColubridaeColuber caspiusColuber hippocrepisColuber jugularisColuber laurentiColuber najadumColuber nummiferColuber viridiflavusCoronella austriacaEirenis modestaElaphe longissimaElaphe quatuorlineataElaphe situlaNatrix natrix cettiNatrix natrix corsaNatrix tessellataTelescopus falaxViperidaeVipera ammodytesVipera schweizeriVipera seoanni (išskyrus Ispanijos populiacijas)Vipera ursiniiVipera xanthinaBoidaeEryx jaculusVARLIAGYVIAICAUDATASalamandridaeChioglossa lusitanicaEuproctus asperEuproctus montanusEuproctus platycephalusSalamandra atraSalamandra auroraeSalamandra lanzaiSalamandra luschaniSalamandrina terdigitataTriturus carnifexTriturus cristatusTriturus italicusTriturus kareliniiTriturus marmoratusProteidaeProteus anguinusPlethodontidaeSpeleomantes ambrosiiSpeleomantes flavusSpeleomantes geneiSpeleomantes imperialisSpeleomantes italicusSpeleomantes supramontesANURADiscoglossidaeBombina bombinaBombina variegataDiscoglossus galganoiDiscoglossus jeanneaeDiscoglossus montalentiiDiscoglossus pictusDiscoglossus sardusAlytes cisternasiiAlytes muletensisAlytes obstetricansRanidaeRana arvalisRana dalmatinaRana graecaRana ibericaRana italicaRana latasteiRana lessonaePelobatidaePelobates cultripesPelobates fuscusPelobates syriacusBufonidaeBufo calamitaBufo viridisHylidaeHyla arboreaHyla meridionalisHyla sardaŽUVYSACIPENSERIFORMESAcipenceridaeAcipencer naccariiAcipenser sturioATHERINIFORMESCyprinodontidaeValencia hispanicaCYPRINIFORMESCyprinidaeAnaecypris hispanicaPERCIFORMESPercidaeZingel asperSALMONIFORMESCoregonidaeCoregonus oxyrhynchus (anadrominės populiacijos tam tikruose Šiaurės jūros sektoriuose)BESTUBURIAIARTROPODAIINSECTAColeopteraBuprestis splendensCarabus olimpiaeCerambyx cerdoCucujus cinnaberinusDytiscus latissimusGraphoderus bilineatusOsmoderma eremitaRosalia alpinaLepidopteraApatura metisCoenonympha heroCoenonympha oedippusErebia calcariaErebia christiErebia sudeticaEriogaster cataxFabriciana elisaHypodryas maturnaHyles hippophaesLopinga achineLycaena disparMaculinea arionMaculinea nausithousMaculinea teleiusMelanagria argePapilio alexanorPapilio hospitonParnassius apolloParnassius mnemosynePlebicula golgusProserpinus proserpinaZerynthia polyxenaMantodeaApteromantis apteraOdonataAeshna viridisCordulegaster trinacriaeGomphus grasliniiLeucorrhina albifronsLeucorrhina caudalisLeucorrhina pectoralisLindenia tetraphyllaMacromia splendensOphiogomphus ceciliaOxygastra curtisiiStylurus flavipesSynpecma braueriOrthopteraBaetica ustulataSaga pedoARACHNIDAAraneaeMacrothele calpeianaMOLIUSKAIGASTROPODAProsobranchiaPatella ferugineaStylommatophoraCaseolus calculusCaseolus commixtaCaseolus sphaerulaDiscula leacockianaDiscula tabellataDiscula testudinalisDiscula turriculaDiscus defloratusDiscus guerinianusElona quimperianaGeomaculus maculosusGeomitra monizianaHelix subplicataLeiostyla abbreviataLeiostyla cassidaLeiostyla corneocostataLeiostyla gibbaLeiostyla lamellosaBIVALVIAAnisomyariaLithophaga lithophagaPinna nobilisUnionoidaMargaritifera auriculariaUnio crassusECHINODERMATAEchinoideaCentrostephanus longispinusb) AUGALAIĮ IV b priedą įtrauktos visos į II b priedą įrašytos augalų rūšys [1], įskaitant žemiau pateikiamas rūšisPTERIDOPHYTAASPLENIACEAEAsplenium hemionitis L.ANGIOSPERMAEAGAVACEAEDracena draco (L.) L.AMARYLLIDACEAENarcissus longispathus PugsleyNarcissus triandrus L.BERBERIDACEAEBerberis maderensis LoweCAMPANULACEAECampanula morettiana Reichenb.Physoplexis comosa (L.) Schur.CARYOPHYLLACEAEMoehringia fontqueri PauCOMPOSITAEArgyranthemum pinnatifidum (L. f.) Lowesubsp. succulentum (Lowe) C. J. HumphriesHelichrysum sibthropii RouyPicris willkommii (Schultz Bip.) NymanSantolina elegans Boiss. ex DC.Senecio caespitosus Brot.Senecio lagascanus DC.subsp. lusitanicus (P. Cout.) Pinto da SilvaWagenitzia lancifolia (Sieber ex Sprengel) DostalCRUCIFERAEMurbeckiella sousae Rothm.EUPHORBIACEAEEuphorbia nevadensis Boiss. & ReuterGESNERIACEAEJankaea heldreichii (Boiss.) Boiss.Ramonda serbica PancicIRIDACEAECrocus etruscus Parl.Iris boissieri Herinq.Iris marisca Ricci & ColasanteLABIATAERosmarinus tementosus Huber — Morath & MaireTeucrium charidemi SandwichThymus capitellatus Hoffmanns. & LinkThymus villosus L.subsp. villosus L.LILIACEAEAndrocymbium europaeum (Lange) K. RichterBellevalia hackelii FreynColchicum corsicum BakerColchicum cousturieri GreuterFritillaria conica RixFritillaria drenovskii Dogen & Stoy.Fritillaria gussichiae (Degen & Doerfler) RixFritillaria obliqua Ker-Gawl.Fritillaria rhodocanakis Orph. ex BakerOrnithogalum reverchonii Degen & Gerv.-Bass.Scilla beirana Samp.Scilla odorata LinkORCHIDACEAEOphrys argolica Fleischm.Orchis scapulorum Simsmerh.Spiranthes aestivalis (Poiret) L. C. M. RichardPRIMULACEAEAndrosace cylindrica DC.Primula glaucescens MorettiPrimula spectabilis Tratt.RANUNCULACEAEAquilegia alpina L.SAPOTACEAESideroxylon marmulano Banks ex LoweSAXIFRAGACEAESaxifraga cintrana Kuzinsky ex Willk.Saxifraga portosanctana Boiss.Saxifraga presolanensis Engl.Saxifraga valdensis DC.Saxifraga vayredana LuizetSCROPHULARIACEAEAntirrhinum lopesianum Rothm.Lindernia procumbens (Krocker) PhilcoxSOLANACEAEMandragora officinarum L.THYMELAEACEAEThymelaea broterana P. Cout.UMBELLIFERAEBunium brevifolium LoweVIOLACEAEViola athois W. BeckerViola cazorlensis GandogerViola delphinantha Boiss.[1] Išskyrus į II priedo b punktą įrašytas samanas.--------------------------------------------------V PRIEDASBENDRIJOS SVARBOS GYVŪNŲ IR AUGALŲ RŪŠYS, KURIŲ ĖMIMUI IŠ GAMTOS IR NAUDOJIMUI GALI BŪTI TAIKOMOS TVARKYMO PRIEMONĖSŠiame priede išvardintos rūšys yra nurodytos:- pagal rūšies arba porūšio vardą, arba- pagal aukštesnį taksoną arba nurodytą taksono dalį, kuriai priklauso rūšis.Po šeimos arba genties vardo einanti santrumpa "spp." nurodo visas tai šeimai arba genčiai priklausančias rūšis.a) GYVŪNAISTUBURINIAIŽINDUOLIAICARNIVORACanidaeCanis aureusCanis lupus (Ispanijos populiacijos į šiaurę nuo Duero ir Graikijos populiacijos į šiaurę nuo 39 lygiagretės)MustelidaeMartes martesMustela putoriusPhocidaeVisos IV priede nepaminėtos rūšysViverridaeGenetta genettaHerpestes ichneumonDUPLICIDENTATALeporidaeLepus timidusARTIODACTYLABovidaeCapra ibexCapra pyrenaica (išskyrus Capra pyrenaica pyrenaica)Rupicapra rupicapra (išskyrus Rupicapra rupicapra balcanica ir Rupicapra ornata)VARLIAGYVIAIANURARanidaeRana esculentaRana pereziRana ridibundaRana temporariaŽUVYSPETROMYZONIFORMESPetromyzonidaeLampetra fluviatilisLethenteron zanandraiACIPENSERIFORMESAcipenceridaeVisos IV priede nepaminėtos rūšysSALMONIFORMESSalmonidaeThymallus thymallusCoregonus spp. (išskyrus Coregonus oxyrhynchus — anadromines populiacijas tam tikruose Šiaurės jūros sektoriuose)Hucho huchoSalmo salar (tik gėluose vandenyse)CyprinidaeBarbus spp.PERCIFORMESPercidaeGymnocephalus schraetzerZingel zingelCLUPEIFORMESClupeidaeAlosa spp.SILURIFORMESSiluridaeSilurus aristotelisBESTUBURIAICOELENTERATACNIDARIACorallium rubrumMOLLUSCAGASTROPODA — STYLOMMATOPHORAHelicidaeHelix pomatiaBIVALVIA — UNIONOIDAMargaritiferidaeMargaritifera margaritiferaUnionidaeMicrocondylaea compressaUnio elongatulusANNELIDAHIRUDINOIDEA — ARHYNCHOBDELLAEHirudinidaeHirudo medicinalisARTHROPODACRUSTACEA — DECAPODAAstacidaeAstacus astacusAustropotamobius pallipesAustropotamobius torrentiumScyllaridaeScyllarides latusINSECTA — LEPIDOPTERASaturniidaeGraellsia isabellaeb) AUGALAIDUMBLIAIRHODOPHYTACORALLINACEAELithothamium coralloides Crouan Frat.Phymatholithon calcareum (Poll.) Adey & McKibbinLICHENESCLADONIACEAECladonia L. subgenus Cladina (Nyl.) Vain.BRYOPHYTAMUSCILEUCOBRYACEAELeucobryum glaucum (Hedw.) Angstr.SPHAGNACEAESphagnum L. spp. (išskyrus Sphagnum pylaisii Brid.)PTERIDOPHYTALycopodium spp.ANGIOSPERMAEAMARYLLIDACEAEGalanthus nivalis L.Narcissus bulbocodium L.Narcissus juncifolius LagascaCOMPOSITAEArnica montana L.Artemisia eriantha Ten.Artemisia genipi WeberDoronicum plantagineum L.subsp. tournefortii (Rouy) P. Cout.CRUCIFERAEAlyssum pintadasilvae DudleyMalcolmia lacera (L.) DC.subsp. gracilima (Samp.) FrancoMurbeckiella pinnatifida (Lam.) Rothm.subsp. herminii (Rivas-Martinez) Greuter & BurdetGENTIANACEAEGentiana lutea L.IRIDACEAEIris lusitanica Ker-GawlerLABIATAETeucrium salviastrum Schrebersubsp. salviastrum SchreberLEGUMINOSAEAnthyllis lusitanica Cullen & Pinto da SilvaDorycnium pentaphyllum Scop.subsp. transmontana FrancoUlex densus Welw. ex Webb.LILIACEAELilium rubrum Lmk.Ruscus aculeatus L.PLUMBAGINACEAEArmeria sampaio (Bernis) Nieto FelinerROSACEAERubus genevieri Boreausubsp. herminii (Samp.) P. Cout.SCROPHULARIACEAEAnarrhinum longipedicelatum R. FernandesEuphrasia mendoncae Samp.Scrophularia grandiflora DC.subsp. grandiflora DC.Scrophularia berminii Hoffmanns & LinkScrophularia sublyrata Brot.COMPOSITAELeuzea rhaponticoides Graells--------------------------------------------------VI PRIEDASDRAUDŽIAMI GAUDYMO, ŽUDYMO METODAI IR PRIEMONĖS BEI TRANSPORTO PRIEMONĖSa) Neatrankinės priemonėsŽINDUOLIAI- Akli ar sužaloti gyvūnai, naudojami kaip gyvas jaukas- Magnetofonai- Elektriniai ir elektroniniai prietaisai, kurie gali užmušti ar apsvaiginti- Dirbtinės šviesos šaltiniai- Veidrodžiai ir kitokie akinantys prietaisai- Prietaisai taikiniams apšviesti- Taikikliai šaudyti naktį, kuriuos sudaro elektroninio vaizdo didintuvai arba vaizdo konverteriai- Sprogmenys- Tinklai, kurie yra neatrankiniai pagal jų principą arba naudojimo sąlygas- Spąstai, kurie yra neatrankiniai pagal jų principą arba naudojimo sąlygas- Arbaletai- Nuodai ir užnuodytas ar anestezuojantis jaukas- Dujos arba dūmai, naudojami gyvūnui išvaryti- Pusiau automatiniai ir automatiniai ginklai su dėtuve, kurioje telpa daugiau nei dvi apkabos šovinių.ŽUVYS- Nuodai- Sprogmenysb) Transporto priemonės- Lėktuvai- Motorinės transporto priemonės--------------------------------------------------


title: 2003 m. gruodžio 5 d. Komisijos direktyva 2003/120/EB, iš dalies keičianti Direktyvą 90/496/EEB dėl maisto produktų maistingumo ženklinimoTekstas svarbus EEE.

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

32003L0120

Oficialusis leidinys L 333 , 20/12/2003 p. 0051 - 0051

		Komisijos direktyva 2003/120/EB2003 m. gruodžio 5 d.iš dalies keičianti Direktyvą 90/496/EEB dėl maisto produktų maistingumo ženklinimo(Tekstas svarbus EEE)EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1990 m. rugsėjo 24 d. Tarybos direktyvą 90/496/EEB dėl maisto produktų maistingumo ženklinimo [1], ypač į jos 5 straipsnio 2 dalį,pasitarusi su Maisto produktų moksliniu komitetu,kadangi:(1) Remiantis Komisijos sprendimu 2003/867 [2], Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 258/97 [3] su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 [4], suteiktas leidimas išleisti į rinką salatrimus, kaip naujų maisto produktų ingredientus, skirtus naudoti sumažinto energijos kiekio kepiniuose ir konditerijos kepiniuose.(2) Maisto produktų mokslinis komitetas 2001 m. gruodžio 13 d. pateiktoje nuomonėje apie salatrimų, kaip riebalus pakeičiančio sumažinto kaloringumo naujo maisto produkto, saugos įvertinimą pažymėjo, kad salatrimai suteikia 5–6 kcal/g energijos.(3) Pagal dabartines taisykles riebalais laikomų salatrimų teikiama energija turėtų būti apskaičiuojama taikant Direktyvos 90/496/EEB 5 straipsnio 1 dalyje numatytą perskaičiavimo koeficientą, t. y., 9 kcal/g; šio perskaičiavimo koeficiento taikymas deklaruotam produkto energijos kiekiui iškreiptų jo sumažintos energijos kiekį, pasiektą jo gamybai naudojant salatrimus, ir vartotojas negautų tikslios informacijos. Todėl būtina patvirtinti atitinkamą perskaičiavimo koeficientą, taikytiną apskaičiuojant maisto produktų deklaruotą energetinę vertę.(4) Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisDirektyvos 90/496/EEB 5 straipsnio 1 dalies pabaigoje pridedama:"–salatrimai | 6 kcal/g – 25 kJ/g" |2 straipsnis1. Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję iki 2004 m. liepos 31 d., įgyvendina šią direktyvą. Jos nedelsdamos perduoda Komisijai minėtų teisės aktų nuostatų tekstą ir tų nuostatų bei šios direktyvos koreliacinę lentelę.Valstybės narės, tvirtindamos šias priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.2. Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.3 straipsnisŠi direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.4 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 2003 m. gruodžio 5 d.Komisijos varduDavid ByrneKomisijos narys[1] OL L 276, 1990 10 6, p. 40.[2] OL L 326, 2003 12 13, p. 32.[3] OL L 43, 1997 2 14, p. 1.[4] OL L 284, 2003 10 31, p. 1.--------------------------------------------------