title: 1998 m. balandžio 7 d. Tarybos direktyva 98/24/EB dėl darbuotojų saugos ir sveikatos apsaugos nuo rizikos, susijusios su cheminiais veiksniais darbe (keturioliktoji atskira Direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje)

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31998L0024

Oficialusis leidinys L 131 , 05/05/1998 p. 0011 - 0023

		Tarybos Direktyva 98/24/EB1998 m. balandžio 7 d.dėl darbuotojų saugos ir sveikatos apsaugos nuo rizikos, susijusios su cheminiais veiksniais darbe (keturioliktoji atskira Direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 118a straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą [1], parengtą pasitarus su Darbuotojų saugos, higienos ir sveikatos patariamuoju komitetu,atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [2],laikydamasi Sutarties 189c straipsnyje nustatytos tvarkos [3],(1) kadangi Sutarties 118a straipsnyje numatyta, kad Taryba direktyvomis nustato būtiniausius reikalavimus, skatinančius sąlygų, pirmiausia darbo aplinkos, gerinimą, kad būtų užtikrinta geresnė darbuotojų sauga ir sveikatos apsauga;(2) kadangi, pagal minėtąjį straipsnį, tokiose direktyvose turi būti vengiama nustatyti administracinius, finansinius ir teisinius apribojimus, trukdančius mažųjų ir vidutinių įmonių steigimą ir plėtrą;(3) kadangi darbo saugos, higienos ir sveikatos darbe gerinimo siekių neturi nusverti vien ekonominiai sumetimai;(4) kadangi būtiniausi darbuotojų saugos ir sveikatos apsaugos nuo rizikos, susijusios su cheminiais veiksniais darbe, reikalavimai yra skirti užtikrinti ne tik atskiro darbuotojo saugą ir sveikatos apsaugą, bet ir visų Bendrijos darbuotojų minimalios apsaugos lygį, tuo būdu išvengiant bet kokių galimų konkurencijos iškraipymų;(5) kadangi visoje Bendrijoje reikia nustatyti vienodo lygio apsaugą nuo rizikos, susijusios su cheminiais veiksniais; kadangi tas lygis turi būti nustatytas ne detaliais privalomojo pobūdžio reikalavimais, bet bendrų principų sistema, kuri leistų valstybėms narėms nuosekliai taikyti tuos būtiniausius reikalavimus;(6) kadangi tikėtina, jog dėl darbo, susijusio su cheminiais veiksniais kyla rizika darbuotojams;(7) kadangi 1980 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyva 80/1107/EEB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su cheminių, fizinių ir biologinių veiksnių poveikiu darbe [4], 1982 m. liepos 28 d. Tarybos direktyva 82/605/EEB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su metalinio švino ir jo joninių junginių poveikiu darbe (pirmoji atskira direktyva, kaip numatyta Direktyvos 80/1107/EEB 8 straipsnyje) [5] bei 1988 m. birželio 9 d. Tarybos direktyva 88/364/EEB dėl darbuotojų apsaugos uždraudžiant tam tikrus veiksnius ir (arba) tam tikrus darbus (ketvirtoji atskira direktyva, kaip numatyta Direktyvos 80/1107/EEB 8 straipsnyje) [6] nuoseklumo ir aiškumo dėlei, taip pat ir techniniais sumetimais, turėtų būti peržiūrėtos ir sujungtos į vieną direktyvą, nustatančią būtiniausius reikalavimus darbuotojų, kurių darbas susijęs su cheminiais veiksniais, saugai ir sveikatos apsaugai; kadangi tuomet minėtas direktyvas bus galima paskelbti netekusiomis galios;(8) kadangi ši direktyva yra atskira direktyva, kaip numatyta 1989 m. birželio 12 d. Tarybos direktyvos 89/391/EEB dėl priemonių darbuotojų saugai ir sveikatos apsaugai darbe gerinti nustatymo [7] 16 straipsnio 1 dalyje;(9) kadangi visos minėtos direktyvos nuostatos taikomos visais cheminių veiksnių poveikio darbuotojams atvejais, nepažeidžiant griežtesnių ir (arba) specialių šios direktyvos nuostatų;(10) kadangi privalomosiose tarptautinėse sutartyse ir konvencijose, įtrauktose į Bendrijos nuostatas dėl pavojingų prekių gabenimo kelių, geležinkelių, vandens ir oro transportu, numatytos griežtesnės ir (arba) specialios nuostatos dėl pavojingų cheminių veiksnių gabenimo;(11) kadangi Direktyvoje 67/548/EEB [8] ir Direktyvoje 88/379/EEB [9] dėl, atitinkamai, pavojingų medžiagų ir preparatų klasifikavimą, pakavimą ir ženklinimą etiketėmis reglamentuojančių įstatymų ir kitų teisės aktų suderinimo Taryba nustatė kriterijų sistemą pavojingoms medžiagoms ir preparatams klasifikuoti;(12) kadangi pavojingo cheminio veiksnio apibrėžimas turėtų apimti visas chemines medžiagas, kurios atitinka minėtus kriterijus, bei visas chemines medžiagas, kurios, nors ir neatitinka minėtų kriterijų, dėl savo fizinių cheminių, cheminių arba toksikologinių savybių bei dėl jų naudojimo darbo metu arba buvimo darbo vietoje pobūdžio kelia riziką darbuotojų saugai ir sveikatai;(13) kadangi Direktyvoje 90/492/EEB [10] Komisija apibrėžė ir nustatė konkrečios informacijos apie pavojingas medžiagas ir preparatus sistemą, kurios pagrindas yra saugos duomenų lapai, daugiausiai skirti pramoniniams vartotojams, kad pastarieji galėtų imtis reikalingų priemonių darbuotojų saugai ir sveikatos apsaugai užtikrinti; kadangi 1992 m. birželio 24 d. Tarybos direktyva 92/58/EEB dėl būtiniausių reikalavimų įrengiant darbo saugos ir (arba) sveikatos ženklus (devintoji atskira direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB [11] 16 straipsnio 1 dalyje) nustato talpyklų ir vamzdynų, naudojamų pavojingoms medžiagoms ir preparatams darbe, žymėjimo sistemą;(14) kadangi darbdavys turėtų įvertinti bet kokią riziką darbuotojų saugai ir sveikatai, kylančią dėl darbo vietoje esančių cheminių veiksnių, kad galėtų imtis reikalingų prevencijos ir apsaugos priemonių, nurodytų šioje direktyvoje;(15) kadangi įvertinus riziką, darbdavio pasirinktos prevencijos priemonės turi atitikti ir visuomenės sveikatos bei aplinkos apsaugos reikalavimus;(16) kadangi norint darbuotojams suteikti daugiau informacijos ir geriau juos apsaugoti, būtina darbuotojus ir jų atstovus informuoti apie riziką saugai ir sveikatai, kurią gali kelti cheminiai veiksniai, ir apie priemones, reikalingas tai rizikai sumažinti arba pašalinti, o taip pat suteikti jiems galimybę kontroliuoti, ar imamasi reikalingų apsaugos priemonių;(17) kadangi darbuotojų, kurių sveikatai pagal anksčiau minėto įvertinimo išvadas kyla rizika, sveikatos priežiūra gali būti viena iš prevencijos ir apsaugos priemonių, kurių turi imtis darbdavys;(18) kadangi darbdavys privalo periodiškai atlikti įvertinimus bei matavimus ir sekti technikos naujoves, kad būtų galima geriau garantuoti darbuotojų saugą ir sveikatos apsaugą;(19) kadangi nepriklausomi mokslininkai turėtų įvertinti naujausių mokslinių tyrimų duomenis ir padėti Komisijai nustatyti profesinio poveikio ribines vertes, kurios darbuotojus gali veikti darbe;(20) kadangi nors mokslo duomenų kartais gali nepakakti nustatyti tam tikram cheminio veiksnio poveikio lygiui, žemiau kurio rizika sveikatai išnyktų, tačiau sumažinus šių cheminių veiksnių poveikį, rizika vis tiek sumažės;(21) kadangi Direktyvoje 91/322/EEB [12] ir Direktyvoje 96/94/EB [13] Komisija nustatė orientacines ribines vertes, kaip numatyta Direktyvoje 80/1107/EEB; kadangi tas dvi direktyvas reikėtų laikyti dabartinės sistemos dalimi;(22) kadangi Komisija, bendradarbiaudama su Direktyva 89/391/EEB įkurtu Komitetu, įpareigotu padėti Komisijai rengti toje direktyvoje numatytų priimti atskirųjų direktyvų technines pataisas, turėtų parengti būtinus šios direktyvos techninius patikslinimus; kadangi Komisija, prieš tai pasitarusi su Darbuotojų saugos, higienos ir sveikatos patariamuoju komitetu, kaip numatyta Sprendime 74/325/EEB [14], taip pat turėtų parengti šios direktyvos taikymo praktines rekomendacijas;(23) kadangi Direktyvą 80/1107/EEB paskelbus netekusia galios, neturi pablogėti dabartinis darbuotojų apsaugos nuo cheminių, fizinių ir biologinių veiksnių poveikio lygis; kadangi apsaugos standartai, numatyti dabartinėse biologinių veiksnių direktyvose, siūlomoje fizinių veiksnių direktyvoje, šioje direktyvoje ir visose šių dokumentų daliniuose pakeitimuose, turi atspindėti ir būti ne žemesni nei standartai, kurie buvo nustatyti Direktyvoje 80/1107/EEB;(24) kadangi ši direktyva padeda praktiškai kurti vidaus rinkos socialinę dimensiją,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:I SKIRSNISBENDROSIOS NUOSTATOS1 straipsnisTikslas ir taikymo sritis1. Ši direktyva, kuri yra keturioliktoji atskira direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje, nustato būtiniausius reikalavimus, keliamus darbuotojų apsaugai nuo rizikos saugai ir sveikatai, kylančios arba galinčios kilti dėl cheminių veiksnių, esančių darbo vietoje, poveikio arba dėl darbo, susijusio su cheminiais veiksniais.2. Šios direktyvos reikalavimai taikomi tuomet, kai darbo vietoje yra arba gali būti pavojingų cheminių veiksnių, nepažeidžiant nuostatų dėl tų cheminių veiksnių, kuriems taikomos direktyvose, priimtose pagal Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, numatytos apsaugos nuo jonizuojančiosios spinduliuotės priemonės.3. Kancerogenams darbe ši direktyva taikoma nepažeidžiant griežtesnių ir (arba) specialių nuostatų, numatytų 1990 m. birželio 28 d. Tarybos direktyvoje 90/394/EEB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su kancerogenų poveikiu darbe (šeštoji atskira direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje) [15].4. Direktyvos 89/391/EEB nuostatos taikomos visai šiame straipsnyje nurodytai sričiai, nepažeidžiant griežtesnių ir (arba) specialių nuostatų, numatytų šioje direktyvoje.5. Kai kalbama apie pavojingų cheminių veiksnių gabenimą, šios direktyvos nuostatos taikomos, nepažeidžiant griežtesnių ir (arba) specialių nuostatų, numatytų Direktyvoje 94/55/EB [16], Direktyvoje 96/49/EB [17], Tarptautiniame pavojingų prekių gabenimo jūrų keliais (IMDG) kodekse, Tarptautiniame didelių konteinerių (IBC) kodekse ir IGC kodekse, kaip apibrėžta Direktyvos 93/75/EEB [18] 2 straipsnyje, Europos sutarties dėl tarptautinio pavojingų prekių gabenimo vidaus vandenų keliais bei Pavojingų medžiagų gabenimo Reinu taisyklių nuostatose, įtrauktose į Bendrijos teisės aktus, taip pat pavojingų prekių saugaus gabenimo techninėse instrukcijose, priimtose Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos prieš įsigaliojant šiai direktyvai.2 straipsnisApibrėžimaiŠioje direktyvoje vartojami terminai reiškia:a) "cheminis veiksnys" – bet koks cheminis elementas arba junginys, grynas arba sumaišytas, esantis gamtoje, gaminamas, naudojamas arba išleidžiamas į aplinką (gali būti išleidžiamas ir kaip atlieka) bet kokio darbo proceso metu, nepriklausomai nuo to, ar jis gaminamas tikslingai ar ne, ar jis pateiktas rinkai ar ne;b) "pavojingas cheminis veiksnys":i) bet koks cheminis veiksnys, atitinkantis priskyrimo pavojingoms medžiagoms kriterijus, nustatytus Direktyvos 67/548/EEB VI priede, nepriklausomai nuo to, ar ta medžiaga nurodyta minėtoje direktyvoje, išskyrus tas medžiagas, kurios atitinka tik aplinkai pavojingų medžiagų kriterijus;ii) bet koks cheminis veiksnys, atitinkantis priskyrimo pavojingiems preparatams kriterijus, nustatytus Direktyvoje 88/379/EEB, nepriklausomai nuo to, ar tas preparatas nurodytas minėtoje direktyvoje, išskyrus tuos preparatus, kurie atitinka tik priskyrimo pavojingiems aplinkai preparatams kriterijus;iii) bet koks cheminis veiksnys, kuris, nors ir neatitinka priskyrimo pavojingiems veiksniams kriterijų, kaip nurodyta i) ir ii) pastraipose, tačiau dėl savo fizinių cheminių, cheminių arba toksikologinių savybių, naudojimo būdo arba buvimo darbo aplinkoje pobūdžio gali kelti pavojų darbuotojų saugai ir sveikatai, įskaitant visus cheminius veiksnius, kuriems pagal 3 straipsnį yra nustatyta profesinio poveikio ribinė vertė;c) "darbas, susijęs su cheminiais veiksniais" – bet koks darbas, kurio bent viename procese, įskaitant gamybą, tvarkymą, laikymą, gabenimą, šalinimą ir valymą, yra naudojami ar numatyti naudoti cheminiai veiksniai, arba kurio metu atsiranda tokie veiksniai;d) "profesinio poveikio ribinė vertė", jei nenurodyta kitaip – cheminio veiksnio koncentracijos darbuotojo kvėpavimo erdvės ore svertinio vidurkio pagal laiką didžiausia reikšmė per tam tikrą nustatytą laikotarpį;e) "biologinė ribinė vertė" – cheminio veiksnio, jo metabolitų arba kitų poveikio indikatorių koncentracijos ribinė vertė atitinkamoje biologinėje terpėje;f) "sveikatos priežiūra" – darbuotojo apžiūra, norint nustatyti jo sveikatos būklę, atsižvelgiant į jį darbe veikiančius cheminius veiksnius;g) "pavojus" – cheminiam veiksniui būdinga potencialiai kenksminga savybė;h) "rizika" – tikimybė, kad potencialus kenksmingumas pasireikš dėl tam tikrų darbo ar poveikio sąlygų.3 straipsnisProfesinio poveikio ribinės vertės ir biologinės ribinės vertės1. Komisija, pasinaudodama naujausių mokslinių tyrimų duomenų nepriklausomu moksliniu vertinimu, įvertina ryšį tarp pavojingų cheminių veiksnių poveikio sveikatai ir jų koncentracijų, veikiantį darbuotojus darbo metu.2. Remdamasi šio straipsnio 1 dalyje nurodytu įvertinimu, Komisija, prieš tai pasitarusi su Darbuotojų saugos, higienos ir sveikatos patariamuoju komitetu, pateikia siūlymą Bendrijos lygmeniu patvirtinti darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su cheminiais veiksniais, Europos uždavinius, išreikštus orientacinėmis profesinio poveikio ribinėmis vertėmis.Šios ribinės vertės nustatomos arba peržiūrimos Direktyvos 89/391/EEB 17 straipsnyje nustatyta tvarka, atsižvelgiant į turimas matavimo metodų galimybes. Valstybės narės informuoja darbuotojų ir darbdavių organizacijas apie Bendrijoje nustatytas orientacines profesinio poveikio ribines vertes.3. Visiems cheminiams veiksniams, kuriems yra nustatytos Bendrijos orientacinės profesinio poveikio ribinės vertės, valstybės narės, atsižvelgdamos į minėtas Bendrijos orientacines ribines vertes bei remdamosi nacionaliniais teisės aktais ir praktika, nustato nacionalines orientacines profesinio poveikio ribines vertes.4. Bendrijoje gali būti nustatytos ir privalomos profesinio poveikio ribinės vertės, atsižvelgiant ne tik į tuos veiksnius, kurie buvo įvertinti nustatant orientacines profesinio poveikio ribines vertes, bet ir į galimybes jų laikytis, siekiant garantuoti darbuotojų sveikatą. Tokios privalomos ribinės vertės nustatomos laikantis Sutarties 118a straipsnio nuostatų ir pateikiamos šios direktyvos 1 priede.5. Kiekvienam cheminiam veiksniui, kuriam yra nustatyta Bendrijos privaloma profesinio poveikio ribinė vertė, valstybės narės nustato nacionalines privalomas profesinio poveikio ribines vertes, remdamosi Bendrijoje nustatytomis ribinėmis vertėmis, tačiau jų neviršydamos.6. Bendrijos lygiu gali būti patvirtintos privalomos biologinės ribinės vertės, kurias nustatant remiamasi šio straipsnio 1 dalyje nurodytu įvertinimu bei atsižvelgiama į matavimo metodų prieinamumą, siekiant garantuoti darbuotojų sveikatą. Tokios ribinės vertės nustatomos Sutarties 118a straipsnyje nustatyta tvarka ir numatytos šios direktyvos 2 priede kartu su kita reikalinga informacija apie sveikatos priežiūrą.7. Kiekvienam cheminiam veiksniui, kuriam Bendrijoje yra nustatytos privalomos biologinės ribinės vertės, valstybės narės nustato nacionalines biologines ribines vertes, remdamosi Bendrijoje nustatytomis ribinėmis vertėmis, tačiau jų neviršydamos.8. Jeigu valstybė narė nustato arba pakeičia nacionalines profesinio poveikio ribines vertes arba biologines ribines vertes, ji apie tai privalo pranešti Komisijai ir kitoms valstybėms narėms bei pateikti atitinkamus reikalingus mokslinius ir techninius duomenis. Gavusi tokį pranešimą, Komisija imasi reikalingų priemonių.9. Remdamasi valstybių narių pranešimais, pateiktais pagal 15 straipsnio reikalavimus, Komisija įvertina, kaip valstybės narės atsižvelgė į Bendrijos orientacines ribines vertes, nustatydamos atitinkamas nacionalines profesinio poveikio ribines vertes.10. Standartinė koncentracijos darbo vietos ore matavimo ir vertinimo metodika dėl profesinio poveikio ribinių verčių parengiama pagal 12 straipsnio 2 dalies reikalavimus.II SKIRSNISDARBDAVIŲ PAREIGOS4 straipsnisPavojingų cheminių veiksnių keliamos rizikos nustatymas ir įvertinimas1. Vykdydamas Direktyvos 89/391/EEB 6 straipsnio 3 dalyje ir 9 straipsnio 1 dalyje nurodytas pareigas, darbdavys pirmiausia nustato, ar darbo vietoje yra kokių nors kenksmingų cheminių veiksnių. Jeigu jų yra, jis įvertina visus šių veiksnių keliamus pavojus darbuotojų saugai ir sveikatai, atsižvelgdamas į:- jų pavojingąsias savybes,- informaciją apie saugą ir sveikatą, kurią pateikia tiekėjas (pvz., atitinkamuose saugos duomenų lapuose, kaip numatyta Direktyvos 67/548/EEB ar Direktyvos 88/379/EEB nuostatose),- poveikio lygį, rūšį ir trukmę,- darbo sąlygas, kuriose dirbant patiriamas tokių veiksnių poveikis, bei jų kiekį,- aptariamas valstybės narės teritorijoje galiojančias profesinio poveikio ribines vertes arba biologines ribines vertes,- įgyvendintų arba planuojamų įgyvendinti prevencijos priemonių rezultatus,- jei turima, jau atlikto sveikatos patikrinimo išvadas.Iš tiekėjų ar kitų šaltinių darbdavys renka papildomą informaciją, reikalingą rizikai įvertinti. Jei reikia, toje informacijoje pateikiami konkretūs rizikos vartotojui įvertinimai pagal Bendrijos teisės aktus, reglamentuojančius cheminius veiksnius.2. Kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 9 straipsnyje, darbdavys privalo turėti rizikos įvertinimą ir nurodyti, kokių priemonių buvo imtasi pagal šios direktyvos 5 ir 6 straipsnius. Rizikos įvertinimas įforminamas tinkamos formos dokumentu pagal nacionalinius įstatymus ir praktiką; šiame dokumente darbdavys gali pagrįsti, kodėl su cheminiais veiksniais susijusios rizikos pobūdis ir mastas nereikalauja tolesnio detalaus rizikos įvertinimo. Rizikos įvertinimas turi būti nuolat atnaujinamas, ypač jei įvyko didesni pokyčiai, dėl kurių anksčiau atliktas rizikos įvertinimas galėjo pasenti, arba jeigu sveikatos tikrinimo rezultatai parodo, kad tokį įvertinimą atnaujinti būtina.3. Įvertinant riziką, atsižvelgiama į tam tikrus bendrovėje arba bendrovės padalinyje atliekamus darbus, tokius kaip priežiūra ir remontas, kai galima numatyti, jog, nepaisant visų techninių priemonių, tuos darbus atliekantys darbuotojai gali būti smarkiai paveikti arba juos atliekant dėl kitų priežasčių darbuotojų saugos ir sveikatos apsaugos lygis labai pablogėtų.4. Jeigu dirbamas toks darbas, kurio metu darbuotoją veikia keli pavojingi cheminiai veiksniai, rizika vertinama pagal visų cheminių veiksnių keliamos rizikos visumą.5. Jeigu naujas darbas yra susijęs su pavojingais cheminiais veiksniais, dirbti galima pradėti tik įvertinus to darbo riziką ir įgyvendinus reikalingas prevencijos priemones.6. Rizikos nustatymo, įvertinimo, peržiūros, o prireikus ir patikslinimo praktinės rekomendacijos parengiamos pagal 12 straipsnio 2 dalies nuostatas.5 straipsnisRizikos, susijusios su kenksmingais cheminiais veiksniais, prevencijos ir šios direktyvos taikymo įvertinant riziką bendrieji principai1. Vykdydamas savo pareigą garantuoti darbuotojų, dirbančių darbus, susijusius su kenksmingais cheminiais veiksniais, saugą ir sveikatos apsaugą, darbdavys imasi reikalingų prevencijos priemonių, nurodytų Direktyvos 89/391/EEB 6 straipsnio 1 ir 2 dalyse bei šioje direktyvoje.2. Darbuotojų, dirbančių darbus, susijusius su kenksmingais cheminiais veiksniais, darbo saugai ir sveikatai gresiantys pavojai šalinami arba mažinami tokiomis priemonėmis:- atitinkamai suprojektuojant ir organizuojant darbo vietos darbo sistemas,- aprūpinant darbuotojus tinkamomis darbo priemonėmis dirbti su cheminiais veiksniais bei nustatant tokią priežiūros ir remonto tvarką, kuri garantuotų darbuotojų darbo saugą ir sveikatą,- pasirūpinant, kad kenksmingą poveikį patirtų ar galėtų patirti kuo mažiau darbuotojų,- kuo labiau mažinant kenksmingo poveikio trukmę ir stiprumą,- imantis reikiamų higienos priemonių,- sumažinant cheminių veiksnių kiekį darbo vietoje iki mažiausio tos rūšies darbui reikalingo kiekio,- taikant tinkamą darbo tvarką, tarp jų ir pavojingų cheminių veiksnių bei atliekų, kuriose yra tokių veiksnių, saugaus tvarkymo, laikymo ir gabenimo darbo vietoje taisykles.Praktinės rekomendacijos dėl prevencijos priemonių rizikai kontroliuoti rengiamos pagal 12 straipsnio 2 dalies nuostatas.3. Jeigu 4 straipsnio 1 dalyje nurodyto įvertinimo rezultatai rodo, kad darbuotojų saugai ir sveikatai kyla rizika, taikomos specialios apsaugos, prevencijos ir kontrolės priemonės, nurodytos 6, 7 ir 10 straipsniuose.4. Jeigu 4 straipsnio 1 dalyje nurodyto įvertinimo rezultatai rodo, kad pavojingų cheminių veiksnių koncentracijos darbo vietoje keliama rizika darbuotojų saugai ir sveikatai yra visai nedidelė ir tai rizikai sumažinti visiškai pakanka imtis šio straipsnio 1 ir 2 dalyje nurodytų priemonių, 6, 7 ir 10 straipsnių nuostatos netaikomos.6 straipsnisSpecifinės apsaugos ir prevencijos priemonės1. Darbdavys užtikrina, kad kenksmingo cheminio veiksnio keliama rizika darbuotojų darbo saugai ir sveikatai būtų pašalinta arba sumažinta iki minimumo.2. Taikydamas šio straipsnio 1 dalį, darbdavys turi stengtis nebenaudoti pavojingo cheminio veiksnio ir jį pakeisti kitu cheminiu veiksniu ar procesu, kuris, jį naudojant įprastomis sąlygomis, nekenkia arba mažiau kenkia darbuotojų saugai ir sveikatai.Jeigu dėl darbo pobūdžio kenksmingo cheminio veiksnio pakeisti kitu neįmanoma, darbdavys, atsižvelgdamas į tą darbą ir 4 straipsnyje nurodytą rizikos įvertinimą, garantuoja, kad rizika būtų sumažinta iki minimumo pritaikius apsaugos ir prevencijos priemones, parinktas pagal rizikos įvertinimo rezultatus, gautus 4 straipsnyje nustatyta tvarka. Šios priemonės išvardytos toliau pagal svarbą:a) suplanuoti tinkamą darbo tvarką ir techninio valdymo priemones, naudoti tinkamas darbo priemones ir medžiagas, siekiant išvengti pavojingų cheminių veiksnių, galinčių kelti riziką darbuotojų darbo saugai ir sveikatai, patekimo į aplinką arba jį sumažinti;b) prie rizikos šaltinio naudoti kolektyvines apsaugos priemones, tokias kaip tinkamas vėdinimas ir atitinkamos organizacinės priemonės;c) jeigu pavojingo poveikio negalima išvengti kitais būdais, aprūpinti darbuotojus asmeninėmis apsauginėmis priemonėmis.Praktinės rekomendacijos dėl apsaugos ir prevencijos priemonių rizikai kontroliuoti rengiamos pagal 12 straipsnio 2 dalies nuostatas.3. Be šio straipsnio 2 dalyje nurodytų priemonių, dar atliekama darbuotojų sveikatos priežiūra 10 straipsnyje nustatyta tvarka, jeigu tokia priežiūra reikalinga atsižvelgiant į rizikos pobūdį.4. Jeigu darbdavys kitais įvertinimo būdais tvirtai negali įrodyti, kad laikantis 2 dalies nuostatų užtikrinta reikalinga apsauga ir prevencija, jis periodiškai, taip pat kaskart pasikeitus aplinkybėms, kurios gali turėti įtakos poveikiui darbuotojams, atlieka reikalingus cheminių veiksnių, galinčių kenkti darbuotojų sveikatai darbo vietoje, koncentracijos matavimus, ypač atsižvelgdamas į profesinio poveikio ribines vertes.5. Vykdydamas savo pareigas, nurodytas 4 straipsnyje arba kylančias iš 4 straipsnio nuostatų, darbdavys atsižvelgia į 4 dalyje nurodytų matavimų rezultatus.Kiekvienu atveju, kai viršijama nustatyta ir galiojanti valstybės narės teritorijoje profesinio poveikio ribinė vertė, darbdavys, atsižvelgdamas į tos profesinio poveikio ribinės vertės pobūdį, nedelsdamas imasi prevencijos ir apsaugos priemonių padėčiai pagerinti.6. Remdamasis bendruoju rizikos įvertinimu ir 4 bei 5 straipsniuose nurodytais bendraisiais rizikos prevencijos principais, darbdavys, saugodamas darbuotojus nuo cheminių veiksnių fizinių cheminių savybių pavojingo poveikio, imasi darbo pobūdį atitinkančių techninių ir (arba) organizacinių priemonių, įskaitant cheminių veiksnių sandėliavimą, tvarkymą bei nesuderinamų cheminių veiksnių atskyrimą. Konkrečios priemonės, kurių turi imtis darbdavys, išvardijamos toliau pagal svarbą:a) darbo vietoje neturi būti degių medžiagų pavojingų koncentracijų ir chemiškai nestabilių medžiagų pavojingų kiekių, jeigu dėl darbo pobūdžio tai neįmanoma;b) reikia vengti darbo vietoje naudoti uždegimo prietaisus, galinčius sukelti gaisrą arba sprogimą, bei neleisti susidaryti tokioms sąlygoms, dėl kurių chemiškai nestabilios medžiagos ir medžiagų mišiniai gali turėti kenksmingą fizinį poveikį, irc) mažinti kenksmingą poveikį darbuotojų saugai ir sveikatai, užsidegus degiosioms medžiagoms ir dėl to kilus gaisrui ar įvykus sprogimui, taip pat chemiškai nestabilių medžiagų ar tokių medžiagų mišinių kenksmingą fizinį poveikį.Darbdavio parūpintos darbo priemonės ir apsaugos sistemos darbuotojams apsaugoti turi atitikti Bendrijos nuostatose dėl tokių priemonių projektavimo, gamybos ir tiekimo keliamus reikalavimus. Darbdavio įgyvendinamos techninės ir (arba) organizacinės priemonės turi būti suderintos ir atitikti darbo priemonių klasifikaciją, numatytą 1994 m. kovo 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/9/EB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su įrenginių ir apsaugos sistemų, skirtų naudoti potencialiai sprogioje aplinkoje, derinimo [19], I priede.Darbdavys imasi priemonių, kad pakankamai gerai būtų kontroliuojama gamykla, įrenginiai ir mechanizmai, taip pat pasirūpina apsaugos nuo sprogimų ar sprogimo jėgos poveikio mažinimo įrenginiais.7 straipsnisVeiksmai nelaimingų atsitikimų, incidentų ir avarinių situacijų atvejais1. Nepažeisdamas savo pareigų, numatytų Direktyvos 89/391/EEB 8 straipsnyje, darbdavys, siekdamas garantuoti darbuotojų saugą ir apsaugoti jų sveikatą nuo nelaimingų atsitikimų, incidentų ir avarinių situacijų, susijusių su pavojingais cheminiais veiksniais darbo vietoje, parengia tvarką (veiksmų planus), kurios reikėtų laikytis įvykus minėtam įvykiui, kad tokiu atveju būtų imamasi reikalingų veiksmų. Šiuose planuose turi būti numatoma periodiškai rengti saugos pratybas ir pasirūpinti reikalingomis pirmosios pagalbos patalpomis bei įranga.2. Įvykus 1 dalyje nurodytam įvykiui, darbdavys nedelsdamas imasi priemonių to įvykio padariniams sušvelninti ir pranešti apie tą įvykį darbuotojams.Siekiant normalizuoti padėtį:- darbdavys kuo greičiau įgyvendina reikalingas padėties gerinimo priemones,- įvykio vietoje leidžiama dirbti tik tiems darbuotojams, kurie yra būtini remonto ir kitiems reikalingiems darbams atlikti.3. Darbuotojai, kuriems leidžiama dirbti įvykio vietoje, aprūpinami tinkamais apsauginiais drabužiais, asmeninėmis apsaugos priemonėmis, specializuotomis apsauginėmis priemonėmis ir įranga, kurią jie privalo naudoti, kol padėtis nepagerės; ši padėtis turi būti laikina.Neapsaugotiems darbuotojams būti įvykio vietoje neleidžiama.4. Nepažeisdamas Direktyvos 89/391/EEB 8 straipsnio nuostatų, darbdavys imasi priemonių įrengti įspėjamąsias ir kitas ryšio sistemas, kuriomis prireikus būtų nedelsiant pranešama apie padidėjusį pavojų saugai ir sveikatai, nurodoma imtis atitinkamų priemonių ir, jei reikia, nedelsiant pradėti įvykio padarinių likvidavimo darbus, kviesti pagalbą, vykdyti gelbėjimo ir evakuacijos operacijas.5. Darbdavys garantuoja, kad būtų prieinama informacija apie tai, ką daryti avarinės situacijos, susijusios su pavojingais cheminiais veiksniais, atveju. Ši informacija turi būti prieinama atitinkamos įmonės ir išorinėms avarinėms tarnyboms. Šioje informacijoje:- perspėjama, kokie pavojai gresia darbe, kaip jie nustatomi, nurodomos atsargumo priemonės ir veiksmai, kad avarinės tarnybos savo ruožtu galėtų pasirengti imtis atitinkamų veiksmų ir atsargumo priemonių,- pateikiami visi duomenys apie specifinius pavojus, kurie kyla ar gali kilti nelaimingų atsitikimų metu ar susidarius avarinei situacijai, bei informacija apie veiksmus, numatytus pagal šio straipsnio nuostatas.8 straipsnisDarbuotojų informavimas ir mokymas1. Nepažeisdamas Direktyvos 89/391/EEB 10 ir 12 straipsnių, darbdavys garantuoja, kad darbuotojai ir (arba) jų atstovai:- galėtų susipažinti su duomenimis, gautais remiantis šios direktyvos 4 straipsnio nuostatomis, ir kad jiems būtų pranešama, jei iš esmės pakitus padėčiai darbo vietoje, tie duomenys pasikeičia,- gautų informaciją apie darbo vietoje esančius kenksmingus cheminius veiksnius, t. y. kokie tai veiksniai, kuo jie pavojingi darbo saugai ir sveikatai, kokios yra profesinio poveikio ribinės vertės, taip pat informaciją apie kitas su tuo susijusias teisines nuostatas,- būtų mokomi ir informuojami, kokių atsargumo priemonių ir veiksmų reikia imtis, norint apsisaugoti patiems ir apsaugoti kitus darbuotojus darbo vietoje,- galėtų susipažinti su visais saugos duomenų lapais, parengtais tiekėjų pagal Direktyvos 88/379/EEB 10 straipsnio ir Direktyvos 92/32/EEB 27 straipsnio [20] nuostatas,ir kad visa čia išvardyta informacija būtų:- pateikiama tinkamai, atsižvelgiant į šios direktyvos 4 straipsnyje nurodytas rizikos įvertinimo išvadas. Pateikimo būdas gali būti įvairus: žodiniai pranešimai, asmeninis mokymas ir instruktavimas, kartu pateikiant rašytinę informaciją, priklausomai nuo minėtame straipsnyje reikalaujamo įvertinimo metu išaiškintos rizikos pobūdžio ir dydžio,- nuolat atnaujinama, atsižvelgiant į kintančias aplinkybes.2. Jeigu darbe pavojingiems cheminiams veiksniams naudojamos talpyklos ir vamzdynai nėra pažymėti atitinkamais ženklais, kurių reikalaujama Bendrijos teisės aktuose dėl cheminių veiksnių ženklinimo etiketėmis ir saugos ženklų, vartojamų darbo vietose, darbdavys, nepažeisdamas minėtuose teisės aktuose numatytų išlygų, garantuoja, kad tų talpyklų ir vamzdžių turinys, jo pobūdis ir galimas pavojus būtų lengvai atpažįstami.3. Valstybės narės gali imtis priemonių, reikalingų garantuoti, kad darbdaviai turėtų teisę paprašę gauti (geriausiai iš gamintojo arba tiekėjo) visą informaciją apie pavojingus cheminius veiksnius, kurios reikia taikant šios direktyvos 4 straipsnio 1 dalį, jeigu tokios informacijos gamintojas arba tiekėjas teikti neprivalo pagal Direktyvų 67/548/EEB ir 88/379/EEB nuostatas.III SKIRSNISĮVAIRIOS NUOSTATOS9 straipsnisDraudimai1. Siekiant apsaugoti darbuotojus nuo tam tikrų cheminių veiksnių ir (arba) veiklos, susijusios su cheminiais veiksniais, keliamos rizikos jų sveikatai, draudžiama gaminti arba naudoti darbe 3 priede nurodytus cheminius veiksnius ir atlikti minėtame priede nurodytus darbus.2. Valstybės narės gali leisti nesilaikyti pirmos dalies reikalavimų tokiais atvejais:- atliekant mokslinius tyrimus ir bandymus bei analizes,- atliekant darbus, kurių tikslas – pašalinti šalutinių produktų arba atliekų pavidalo cheminius veiksnius,- gaminant ir pagal paskirtį naudojant 1 dalyje nurodytas cheminius veiksnius, skirtus naudoti kaip tarpinius produktus.Privalu imtis priemonių išvengti 1 dalyje nurodytų cheminių veiksnių poveikio darbuotojams, ypač pasirūpinant tuo, kad tokie cheminiai veiksniai būtų gaminami ir kuo greičiau panaudojami kaip tarpiniai produktai vienoje uždaroje sistemoje, iš kurios būtų galima išleisti tik tiek aptariamų cheminių veiksnių, kiek to reikia procesui kontroliuoti ar sistemai aptarnauti.Valstybės narės gali nustatyti specialių leidimų išdavimo sistemas.3. Kai leidžiamos 2 dalyje numatytos išlygos, kompetentinga institucija paprašo darbdavio pateikti tokią informaciją:- nurodyti, kodėl prašoma išlygos,- per metus planuojamą sunaudoti cheminio veiksnio kiekį,- su cheminiu veiksniu susijusius darbus ir (arba) reakcijas ar procesus,- į tuos darbus planuojamų įtraukti darbuotojų skaičių,- numatomas atsargumo priemones garantuoti tų darbuotojų saugai ir sveikatos apsaugai,- technines ir organizacines priemones, skirtas užkirsti kelią tų veiksnių poveikiui darbuotojams.4. Sutarties 118a straipsnyje nustatyta tvarka Taryba gali keisti ir papildyti šio straipsnio 1 dalyje nurodytą draudimų sąrašą, įrašydama į jį naujus cheminius veiksnius ar darbus.10 straipsnisSveikatos priežiūra1. Nepažeisdamos Direktyvos 89/391/EEB 14 straipsnio nuostatų, valstybės narės įveda atitinkamą sveikatos priežiūros tvarką, taikomą darbuotojams, kurių sveikatai, kaip nustatyta šios direktyvos 4 straipsnyje nurodyto įvertinimo metu, kyla rizika. Ši tvarka nustatoma vadovaujantis nacionaliniais įstatymais ir (arba) praktika, ir joje, be kita ko, nustatomi sveikatos ir poveikio registravimo atitinkamuose dokumentuose reikalavimai bei sudaroma galimybė susipažinti su šiais dokumentais.Sveikatos tikrinimai, kurių rezultatais remiamasi taikant prevencijos priemones konkrečiose darbo vietose, atliekami, kai:- pavojingų cheminių veiksnių poveikis darbuotojui yra toks, kad jį galima laikyti konkrečios ligos ar pablogėjusios sveikatos priežastimi, ir- yra tikimybė, jog darbuotojui dirbant tam tikromis sąlygomis jis gali susirgti ta liga arba jo sveikata gali pablogėti, ir- tikrinimo metodas yra mažai pavojingas darbuotojams.Be to, turi būti patvirtinti galiojantys ligų arba poveikio sveikatai požymių nustatymo metodai.Jeigu yra nustatyta biologinė ribinė vertė, kaip nurodyta II priede, darbuotojams, kurie dirba su tuo veiksniu, sveikatos priežiūra yra privaloma ir atliekama tame priede nustatyta tvarka. Darbuotojai apie šį reikalavimą informuojami prieš paskiriant juos dirbti darbą, kurio metu jie gali būti paveikti to pavojingo cheminio veiksnio.2. Valstybės narės pasirūpina, kad pagal 1 dalies nuostatas atliekamų kiekvieno darbuotojo sveikatos tikrinimo duomenys ir duomenys apie poveikį būtų registruojami ir periodiškai atnaujinami.3. Sveikatos būklės ir poveikio registracijos dokumentuose pateikiama sveikatos priežiūros rezultatų santrauka bei visi stebėjimo ir kontrolės duomenys apie poveikį asmeniui. Į sveikatos priežiūrą gali būti įtrauktas ir biologinis stebėjimas, kontrolė bei su tuo susiję reikalavimai.Dokumentai apie sveikatos būklę ir poveikį pildomi tinkama forma, kad jais būtų galima pasinaudoti vėliau, skiriant deramą dėmesį reikalingam slaptumui užtikrinti.Kompetentingajai institucijai paprašius, jai pateikiamos reikalingų dokumentų kopijos. Darbuotojui paprašius, jam leidžiama susipažinti su turimais dokumentais apie jo sveikatos būklę ir poveikį jo sveikatai.Įmonei nutraukus veiklą, dokumentai apie sveikatos būklę ir kenksmingą poveikį perduodami kompetentingajai institucijai.4. Jeigu sveikatos tikrinimo metu:- nustatoma, jog darbuotojas serga kokia nors liga arba aiškiai pablogėjo jo sveikata, ir šiuos pokyčius, gydytojo arba profesinių ligų specialisto nuomone, darbe sukėlė pavojingas cheminis veiksnys, arba- nustatoma, kad viršyta biologinė ribinė vertė,gydytojas arba kitas atitinkamą kvalifikaciją turintis asmuo darbuotojui praneša apie jo sveikatos tikrinimo rezultatus, taip pat informuoja ir pataria jam, kokia sveikatos priežiūra jam reikalinga baigus darbą, susijusį su poveikiu, o darbdavys privalo:- peržiūrėti rizikos įvertinimą, atliktą pagal 4 straipsnio 1 dalies reikalavimus,- peržiūrėti priemones, naudojamas rizikai pašalinti ar ją sumažinti pagal 5 ir 6 straipsnių nuostatas,- atsižvelgti į sveikatos priežiūros specialisto ar kito atitinkamą kvalifikaciją turinčio asmens arba kompetentingosios institucijos patarimus, kokiomis priemonėmis reikėtų šalinti ar mažinti riziką pagal 6 straipsnio reikalavimus, tarp jų ir galimybę perkelti darbuotoją į kitą darbą, kuriame nebėra rizikos patirti poveikį,- tęsti sveikatos priežiūrą ir pasirūpinti, kad būtų patikrinta visų kitų panašų poveikį patyrusių darbuotojų sveikatos būklė. Tokiu atveju kompetentingas gydytojas, sveikatos priežiūros specialistas arba kompetentingoji institucija gali rekomenduoti, kad būtų patikrinta kenksmingą poveikį patyrusių darbuotojų sveikata.11 straipsnisKonsultacijos su darbuotojais ir jų dalyvavimasSprendžiant šioje direktyvoje ir jos prieduose reglamentuojamus klausimus, tariamasi su darbuotojais ir atsižvelgiama į jų nuomonę Direktyvos 89/391/EEB 11 straipsnyje nustatyta tvarka.12 straipsnisPriedų pataisos, techninių rekomendacijų rengimas ir tvirtinimas1. Vien techninio pobūdžio priedų pataisos, atsižvelgiant į:- techninio derinimo ir standartizavimo klausimais priimtas naujas direktyvas, susijusias su cheminiais veiksniais, ir (arba)- techninę pažangą, tarptautinių standartų bei techninių specifikacijų pasikeitimus bei naujus atradimus, susijusius su cheminiais veiksniais,priimamos Direktyvos 89/391/EEB 17 straipsnyje nustatyta tvarka.2. Komisija parengia neprivalomojo pobūdžio praktines rekomendacijas. Šiose rekomendacijose aptariami 3, 4, 5 ir 6 straipsniuose bei II priedo 1 punkte nurodyti klausimai.Komisija pirmiausiai pasitaria su Darbuotojų saugos, higienos ir sveikatos patariamuoju komitetu, kaip numatyta Sprendime 74/325/EEB.Taikydamos šią direktyvą ir rengdamos atitinkamas nacionalines darbuotojų saugos ir sveikatos apsaugos politikos nuostatas, valstybės narės kaip įmanoma labiau atsižvelgia į minėtas rekomendacijas.13 straipsnisAnksčiau priimtų direktyvų skelbimas netekusiomis galios, jų pakeitimai bei papildymai1. 14 straipsnio 1 dalyje nurodytą dieną Direktyvos 80/1107/EEB, 82/605/EEB ir 88/364/EEB netenka galios.2. 1983 m. rugsėjo 19 d. Tarybos direktyva 83/477/EEB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su asbesto poveikiu darbe (antroji atskira direktyva, kaip numatyta Direktyvos 80/1107/EEB 8 straipsnyje) [21] iš dalies keičiama taip:a) iš 1 straipsnio 1 dalies pirmojo sakinio išbraukiami šie žodžiai:"kuri yra antroji atskira direktyva, kaip numatyta Direktyvos 80/1107/EEB 8 straipsnyje";b) 9 straipsnio 2 dalis keičiama taip:"2. Pakeitimai, siekiant suderinti šios direktyvos priedus su technikos pažanga, priimami 1989 m. birželio 12 d. Tarybos direktyvos 89/391/EEB dėl priemonių darbuotojų saugai ir sveikatos apsaugai darbe gerinti nustatymo [22] 17 straipsnyje nustatyta tvarka.";c) 15 straipsnio 1 dalies antrosios pastraipos žodžiai"Direktyvos 80/1107/EEB 10 straipsnyje nustatyta tvarka"keičiami šiais:"Direktyvos 89/391/EEB 17 straipsnyje nustatyta tvarka".3. 1986 m. gegužės 12 d. Tarybos direktyva 86/188/EEB dėl darbuotojų apsaugos nuo pavojaus, susijusio su triukšmu darbe [23] keičiama taip:a) 1 straipsnio 1 dalyje išbraukiami šie žodžiai:"kuri yra trečioji atskira direktyva, kaip numatyta Direktyva 80/1107/EEB";b) 12 straipsnio 2 dalies antroji pastraipa keičiama taip:"I ir II priedai suderinami su technikos pažanga 1989 m. birželio 12 d. Tarybos direktyvos 89/391/EEB dėl priemonių darbuotojų saugai ir sveikatos apsaugai darbe gerinti nustatymo [24] 17 straipsnyje nustatyta tvarka."4. Visos kitos Direktyvoje 83/477/EEB ir Direktyvoje 86/188/EEB esančios nuorodos į Direktyvą 80/107/EEB laikomos negaliojančiomis nuo tos Direktyvos paskelbimo negaliojančia dienos.5. Direktyvos 91/322/EEB ir 96/94/EB lieka galioti.IV SKIRSNISBaigiamosios nuostatos14 straipsnis1. Valstybės narės įstatymais ir kitais teisės aktais įtvirtina nuostatas, būtinas, kad šios direktyvos būtų pradėta laikytis ne vėliau kaip nuo 2001 m. gegužės 5 dienos. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.Valstybės narės, priimdamos šias priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.2. Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų ir naujai priimamų nacionalinės teisės aktų nuostatų tekstus.15 straipsnisKas penkerius metus valstybės narės pateikia Komisijai ataskaitą apie šios direktyvos praktinį taikymą, nurodydamos darbdavių ir darbuotojų nuomones.Komisija apie tai praneša Europos Parlamentui, Tarybai ir Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui.16 straipsnisŠi direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jos paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.17 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Liuksemburge, 1998 m. balandžio 7 d.Tarybos varduPirmininkasD. Blunkett[1] OL C 165, 1993 6 16, p. 4.[2] OL C 34, 1994 2 2, p. 42.[3] 1994 balandžio 20 d. Europos Parlamento nuomonė (OL C 128, 1994 5 9, p. 167), 1997 m. spalio 7 d. Tarybos bendroji pozicija (OL C 375, 1997 12 10, p.2) ir 1998 m. vasario 17 d. Europos Parlamento sprendimas (dar nepaskelbtas Oficialiajame leidinyje).[4] OL L 327, 1980 12 3, p. 8. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 88/642/EEB (OL L 356, 1988 12 24, p. 74).[5] OL L 247, 1982 8 23, p.12.[6] OL L 179, 1988 7 9, p. 44.[7] OL L 183, 1989 6 29, p.1.[8] OL 196, 1967 8 16, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 96/56/EB (OL L 236, 1996 9 18, p. 35).[9] OL L 187, 1988 7 16, p. 14. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos direktyva 96/65/EB (OL L 265, 1996 10 18, p. 15).[10] OL L 275, 1990 10 5, p. 35.[11] OL L 245, 1992 8 26, p. 23.[12] OL L 177, 1991 7 5, p. 22.[13] OL L 338, 1996 12 28, p. 86.[14] OL 185, 1974 7 9, p. 15. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais 1994 metų Stojimo aktu.[15] OL L 196, 1990 7 26, p. 1.[16] 1994 m. lapkričio 21 d. Tarybos direktyva 94/55/EB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su pavojingų prekių gabenimu kelių transportu, suderinimo (OL L 319, 1994 12 12, p. 7). Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 96/86/EB (OL L 335, 1996 12 24, p. 43).[17] 1996 m. liepos 23 d. Tarybos direktyva 96/49/EB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su pavojingų prekių gabenimu geležinkeliais, suderinimo (OL L 235, 1996 9 17, p. 25). Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos direktyva 96/87/EB (OL L 335, 1996 12 24, p. 45).[18] 1993 m. rugsėjo 13 d. Tarybos direktyva 93/75/EEB dėl būtiniausių reikalavimų, keliamų laivams, atplaukiantiems į Bendrijos uostus bei išplaukiantiems iš jų ir gabenantiems pavojingas arba taršias prekes (OL L 247, 1993 10 5, p. 19). Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos direktyva 97/34/EB (OL L 158, 1997 6 17, p. 40).[19] OL L 100, 1994 4 19, p. 1.[20] OL L 154, 1992 6 5, p. 1.[21] OL L 263, 1983 9 24, p. 25. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 91/382/EEB (OL L 206, 1991 7 29, p. 16).[22] OL L 183, 1989 6 29, p. 1.[23] OL L 137, 1986 5 24, p. 28.[24] OL L 183, 1989 6 29, p. 1.--------------------------------------------------I PRIEDASPRIVALOMŲ PROFESINIO POVEIKIO RIBINIŲ VERČIŲ SĄRAŠASCheminio veiksnio pavadinimas | EINECS Nr. | CAS Nr. | Profesinio poveikio ribinė vertė per 8 val. | Profesinio poveikio ribinė vertė per trumpą laiką |mg/m3 | ppm | mg/m3 | ppm |Neorganinis švinas ir jo junginiai | 0,15 | | | |--------------------------------------------------II PRIEDASPRIVALOMOS BIOLOGINĖS RIBINĖS VERTĖS IR SVEIKATOS PRIEŽIŪROS PRIEMONĖS1. Švinas ir jo joniniai junginiai1.1. Biologinės kontrolės metu absorbcinės spektrometrijos būdu arba kitu lygiaverčius rezultatus duodančiu būdu turi būti matuojama švino koncentracija kraujyje (PbB). Privaloma biologinė ribinė vertė yra:70 mg Pb/100 ml kraujo1.2. Sveikatos priežiūra atliekama, jeigu:- poveikis švino koncentracija ore yra didesnis kaip 0,075 mg/m3, apskaičiavus šią koncentraciją kaip svertinį vidurkį pagal laiką 40 valandų darbo savaitei, arba- kai kurių darbuotojų kraujyje randama švino koncentracija yra didesnė kaip 40 mg Pb/100 ml kraujo.1.3. Biologinės kontrolės ir medicininės priežiūros patikrinimų praktinės rekomendacijos parengiamos remiantis 12 straipsnio 2 dalies nuostatomis. Rekomendacijose privalu nurodyti rekomenduojamus biologinius indikatorius (pvz., ALAU, ZPP, ALAD) ir biologinės kontrolės strategijas.--------------------------------------------------III PRIEDASDRAUDIMAIDraudžiama gaminti ir darbe naudoti toliau nurodytus cheminius veiksnius ir atlikti su tais veiksniais susijusius darbus. Draudimas negalioja tuo atveju, jeigu nurodytas cheminis veiksnys yra kito cheminio veiksnio sudėtyje arba atliekose ir jo koncentracija yra mažesnė už nurodytą ribą.a) Cheminiai veiksniaiEINECS Nr. | CAS Nr. | Cheminio veiksnio pavadinimas | Išimties tvarka taikoma didžiausia koncentracija |202–080–4 | 91–59–8 | 2-naftilaminas ir jo druskos | 0,1 % w/w |202–177–1 | 92–67–1 | 4-aminodifenilas ir jo druskos | 0,1 % w/w |202–199–1 | 92–87–5 | Benzidinas ir jo druskos | 0,1 % w/w |202–204–7 | 92–93–3 | 4-nitrodifenilas | 0,1 % w/w |b) DarbaiNėra--------------------------------------------------


title: 1990 m. spalio 9 d. Komisijos direktyva, vienuoliktą kartą derinanti su technikos pažanga Direktyvą 67/548/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, reglamentuojančių pavojingų medžiagų klasifikavimą, pakavimą ir ženklinimą etiketėmis, suderinimo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31990L0517

Oficialusis leidinys L 287 , 19/10/1990 p. 0037 - 0038

		Komisijos direktyva1990 m. spalio 9 d.vienuoliktą kartą derinanti su technikos pažanga Direktyvą 67/548/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, reglamentuojančių pavojingų medžiagų klasifikavimą, pakavimą ir ženklinimą etiketėmis, suderinimo(90/517/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į Direktyvą 67/548/EEB [1] su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 79/831/EEB [2], ypač į jos 19, 20 ir 21 straipsnius,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,kadangi Danija paprašė pakeisti dichlormetano ženklinimą ir apie tai atitinkamai pranešė Komisijai Direktyvos 67/548/EEB 23 straipsnyje nustatyta tvarka;kadangi Komisija išnagrinėjo dichlormetano kancerogeniškumo įrodymus ir pasikonsultavo su atitinkamais valstybių narių paskirtais ekspertais, turinčiais atitinkamą kvalifikaciją kancerogeniškumo srityje;kadangi ši klasifikacija atspindi daugumos vyraujančią mokslinę nuomonę; kadangi pripažįstama, kad nuolat kinta cheminių medžiagų poveikio žmogui suvokimas ir cheminių medžiagų poveikio, nustatyto kitoms rūšims, suvokimas; kadangi, esant papildomiems moksliniams įrodymams arba pasikeitus klasifikavimo, ypač dėl minėtos medžiagos kancerogeninio arba neurotoksikologinio poveikio, kriterijams, klasifikacija bus peržiūrėta atsižvelgiant į šią naują informaciją;kadangi Direktyvų dėl techninių kliūčių panaikinimo pavojingų medžiagų ir preparatų prekybos srityje derinimo su technikos pažanga komitetas pareiškė nepalankią nuomonę apie priemonės projektą, kurį jam pateikė Komisija,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisDirektyvos 67/548/EEB I priedas (pavojingų medžiagų sąrašas):Nr. 602-004-00-3: Pavadinimas, CAS numeris, cheminės medžiagos klasifikavimas ir ženklinimas etiketėmis pakeičiamas taip:+++++ TIFF +++++2 straipsnisValstybės narės ne vėliau kaip iki 1991 m. birželio 7 d. priima ir paskelbia nuostatas, kad įgyvendintų šią direktyvą, ir apie tai nedelsdamos praneša Komisijai. Jos taiko šias nuostatas nuo 1991 m. gruodžio 7 d.3 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Liuksemburge, 1990 m. spalio 9 d.Tarybos varduPirmininkasP. Romita[1] OL L 196, 1967 8 16, p. 1.[2] OL L 259, 1979 10 15, p. 10.--------------------------------------------------


title: 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos Direktyva 2000/78/EB nustatanti vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

32000L0078

Oficialusis leidinys L 303 , 02/12/2000 p. 0016 - 0022

		Tarybos direktyva 2000/78/EB2000 m. lapkričio 27 d.nustatanti vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindusEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 13 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą [1],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [2],atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [3],atsižvelgdama į Regionų komiteto nuomonę [4],kadangi:(1) pagal Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnį Europos Sąjunga kuriama remiantis bendrais valstybių narių laisvės, demokratijos, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių pripažinimo principais bei teisine valstybe ir kaip Bendrijos teisės bendruosius principus ji pripažįsta pagrindines teises, kurias garantuoja Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencija ir kurios yra grindžiamos bendromis valstybių narių konstitucinėmis tradicijomis.(2) vienodo požiūrio į vyrus ir moteris principas yra įtvirtintas svarbiu Bendrijos teisės aktu — 1976 m. vasario 9 d. Tarybos direktyva 76/207/EEB dėl vienodo požiūrio į vyrus ir moteris principo taikymo įsidarbinimo, profesinio mokymo, pareigų paaukštinimo ir darbo sąlygų atžvilgiu [5].(3) įgyvendindama vienodo požiūrio principą, pagal EB sutarties 3 straipsnio 2 dalį Bendrija turėtų siekti panaikinti nelygybę ir skatinti vyrų bei moterų lygybę, ypač atsižvelgdama į tai, kad moterys dažnai tampa daugeriopos diskriminacijos aukomis.(4) lygybės prieš įstatymą teisė ir teisė į apsaugą nuo diskriminacijos visiems asmenims yra visuotinė teisė, pripažįstama pagal Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, Jungtinių Tautų konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, Jungtinių Tautų pilietinių ir politinių teisių paktą, Jungtinių Tautų ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą bei Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją, kurių šalimis signatarėmis yra visos valstybės narės. Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) Konvencija Nr. 111 draudžia diskriminaciją užimtumo ir profesinėje srityse.(5) svarbu gerbti šias pagrindines teises ir laisves. Ši direktyva nepažeidžia asociacijų laisvės, įskaitant teisę kurti sąjungas su kitais asmenimis ir stoti į sąjungas savo interesams ginti.(6) Bendrijos darbuotojų pagrindinių socialinių teisių chartijoje pripažįstama kovos prieš bet kokią diskriminacijos formą reikšmė, įskaitant poreikį imtis reikiamų priemonių socialinei ir ekonominei pagyvenusių ir neįgalių žmonių integracijai.(7) į EB sutartį be kitų tikslų įtrauktas ir valstybių narių užimtumo politikos koordinavimo skatinimas. Todėl į EB sutartį buvo įtrauktas naujas užimtumo skyrius, pagal kurį bus parengta suderinta Europos užimtumo strategija, skirta kvalifikuotai, išmokytai ir mokančiai prisitaikyti darbo jėgai skatinti.(8) 1999 m. gruodžio 10-11 d. Helsinkio Europos Vadovų Tarybos patvirtintose 2000 m. Užimtumo gairėse pabrėžiamas poreikis kurti darbo rinką, kuri būtų palanki socialinei integracijai, suformuluojant nuoseklų politinių nuostatų rinkinį, skirtą kovai su diskriminacija, nukreipta prieš tokias grupes, kaip neįgalieji. Jose taip pat pabrėžiamas poreikis ypač atkreipti dėmesį į paramą vyresnio amžiaus darbuotojams, kad jie taptų aktyvesne darbo jėga.(9) garantuojant visiems lygias galimybes, svarbiausia yra įsidarbinimas ir darbas, kurie ypač prisideda prie visapusiško piliečių dalyvavimo ekonominiame, kultūriniame ir socialiniame gyvenime bei jų galimybių realizavimo.(10) 2000 m. birželio 29 d. Taryba priėmė Direktyvą 2000/43/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio principą asmenims, nepriklausomai nuo jų rasinės arba etninės kilmės [6]. Minėtoje direktyvoje užimtumo ir profesinėje srityse jau buvo numatyta apsauga nuo tokios diskriminacijos.(11) diskriminavimas dėl religijos ar įsitikinimų, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos gali pakenkti EB sutarties tikslų įgyvendinimui, ypač siekti pakankamai didelio užimtumo ir socialinės apsaugos lygio, gerinti gyvenimo lygį ir gyvenimo kokybę, siekti ekonominės ir socialinės sanglaudos bei vienybės, ir laisvo asmenų judėjimo.(12) dėl to visoje Bendrijoje šioje direktyvoje aptariamose srityse turėtų būti draudžiama bet kokia tiesioginė ar netiesioginė diskriminacija dėl religijos ar įsitikinimų, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos. Toks diskriminacijos draudimas turėtų būti taikomas ir trečiųjų šalių piliečiams, tačiau jis neapima skirtingo požiūrio dėl pilietybės ir nepažeidžia nuostatų, reglamentuojančių trečiųjų šalių piliečių atvykimą, jų apsigyvenimą, įsidarbinimą ir darbą.(13) ši direktyva netaikoma socialinio draudimo ir socialinės apsaugos sistemoms, pagal kurias mokamos išmokos nelaikomos pajamomis pagal šio termino apibrėžimą, pateiktą EB sutarties 141 straipsnyje, nei kitoms valstybių narių mokamoms išmokoms, kurios padeda sukurti sąlygas įsidarbinti arba toliau dirbti.(14) ši direktyva nepažeidžia nacionalinių nuostatų, kuriomis nustatomas pensinis amžius.(15) kadangi faktų, pagal kuriuos galima daryti prielaidą, jog buvo tiesioginė ar netiesioginė diskriminacija, įvertinimas yra nacionalinių teismų ar kitų kompetentingų institucijų reikalas pagal nacionalinę teisę ar praktiką. Tokiose taisyklėse visų pirma gali būti numatyta bet kokiomis priemonėmis, įskaitant statistiniais įrodymais paremtas, nustatyti netiesioginę diskriminaciją.(16) priemonių, skirtų neįgaliųjų poreikiams patenkinti darbo vietoje, priėmimas yra svarbus kovojant su diskriminacija dėl negalios.(17) nepažeidžiant įsipareigojimo tinkamai pasirūpinti neįgaliaisiais, šioje direktyvoje nereikalaujama įdarbinti, paaukštinti, palikti darbo vietoje ar mokyti asmenį, kuris yra nekompetentingas, nesugeba jie negali vykdyti būtiniausių konkrečių pareigų funkcijų ar dalyvauti atitinkamame mokyme.(18) šioje direktyvoje nereikalaujama, kad visų pirma ginkluotosios pajėgos ir policija, įkalinimo ar avarinės tarnybos įdarbintų ar paliktų darbo vietoje asmenis, kurie neturi reikiamos kvalifikacijos vykdyti tokios srities funkcijas, kurias jie gali būti paprašyti vykdyti siekiant teisėto tikslo išsaugoti minėtų tarnybų veiklos pajėgumą.(19) be to, kad valstybės narės galėtų ir toliau užtikrinti savo ginkluotųjų pajėgų kovinį veiksmingumą, visoms savo ginkluotosioms pajėgoms arba jų daliai jos gali nuspręsti netaikyti šios direktyvos nuostatų dėl negalios ar amžiaus. Tokį sprendimą priėmusios valstybės narės privalo apibrėžti šios išimties taikymo sritį.(20) turėtų būti imtasi reikiamų priemonių, t. y., veiksmingų ir praktinių priemonių, skirtų darbo vietai neįgaliesiems paruošti, pavyzdžiui, pritaikyti patalpas ir įrengimus, nustatyti darbo laiko modelius, paskirstyti užduotis, organizuoti mokymą arba aprūpinti integracijos ištekliais.(21) norint nustatyti, ar dėl minėtų priemonių bus netinkamai pasiskirstyta pareigomis, reikėtų ypač atsižvelgti į finansinius ir kitus susijusius kaštus, į organizacijos arba įmonės dydį ir finansinius išteklius bei į galimybę gauti valstybės finansavimą ar kitos rūšies pagalbą.(22) ši direktyva nepažeidžia nacionalinės teisės aktų dėl šeimyninės padėties ir su ja susijusių išmokų.(23) tik kai kuriomis aplinkybėmis galima pateisinti skirtingą požiūrį, jei su religija ar įsitikinimais, negalia, amžiumi ar seksualine orientacija susijusi savybė yra įprastas ir lemiantis profesinis reikalavimas, šis tikslas yra teisėtas, o reikalavimas tinkamas. Tokios aplinkybės turėtų būti nurodytos valstybių narių Komisijai pateikiamoje informacijoje.(24) prie Amsterdamo sutarties Baigiamojo akto pridėtoje Deklaracijoje Nr. 11 dėl bažnytinių ir nereliginių organizacijų statuso Europos Sąjunga atvirai pripažino gerbianti ir nepažeidžianti pagal nacionalinę teisę valstybių narių bažnytinėms ir religinėms asociacijoms ar bendruomenėms suteikto statuso ir kad ji vienodai gerbia filosofinių bei nereliginių organizacijų statusą. Todėl valstybės narės gali toliau taikyti arba nustatyti specialias nuostatas dėl įprastų, teisėtų ir pateisinamų profesinių reikalavimų, kurių gali prireikti profesinei veiklai vykdyti.(25) diskriminavimo dėl amžiaus draudimas yra svarbiausia Užimtumo gairėse išdėstytų tikslų įgyvendinimo ir darbo jėgos įvairovės skatinimo priemonė. Vis dėlto, tam tikromis aplinkybėmis galima pateisinti skirtingą požiūrį dėl amžiaus, todėl reikia priimti specialias nuostatas, kurios galėtų būti skirtingos, atsižvelgiant į valstybėse narėse susiklosčiusią padėtį. Todėl būtina įžvelgti skirtingo požiūrio, kurį pateisina teisėta užimtumo politika, darbo rinka ir profesinio mokymo tikslai, ir diskriminacijos, kuri turi būti uždrausta, skirtumus.(26) diskriminacijos draudimas turėtų netrukdyti ir toliau taikyti arba imtis priemonių, skirtų užkirsti kelią konkrečios religijos ar įsitikinimų, negalią turinčių, konkretaus amžiaus ar seksualinės orientacijos asmenų grupės nuostoliams arba juos kompensuoti, tokiomis priemonėmis taip pat gali būti leidžiamos konkrečios religijos ar įsitikinimų, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos asmenų organizacijos, kurių pagrindinis tikslas būtų minėtų asmenų tam tikrų reikmių rėmimas.(27) 1986 m. liepos 24 d. Rekomendacija 86/379/EEB dėl neįgaliųjų užimtumo Bendrijoje [7] Taryba patvirtino nurodymų sistemą, kurioje išdėstė neįgaliųjų užimtumui ir mokymui skatinti skirtos pozityviosios diskriminacijos pavyzdžius, o 1999 m. birželio 17 d. Rezoliucijoje dėl neįgaliųjų lygių galimybių įsidarbinti [8] patvirtino, jog, inter alia, ypač svarbu atkreipti dėmesį į neįgaliųjų priėmimą į darbą, jų darbo vietų išsaugojimą, mokymą ir ilgalaikį mokymąsi.(28) ši direktyva nustato būtiniausius reikalavimus tokiu būdu suteikdama valstybėms narėms galimybę įdiegti palankesnes nuostatas arba jas toliau taikyti. Šios direktyvos įgyvendinimas neturėtų pabloginti valstybėse narėse esamos padėties.(29) asmenims, kurie patyrė diskriminaciją dėl religijos ar įsitikinimų, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos, turėtų būti suteiktos tinkamos teisinės apsaugos priemonės. Siekiant garantuoti veiksmingesnę apsaugą, asociacijoms arba juridiniams asmenims turėtų būti suteikta teisė nukentėjusiojo vardu arba jį remiant, kaip tai nustato valstybės narės, dalyvauti procesiniuose veiksmuose, nepažeidžiant nacionalinių proceso taisyklių, reglamentuojančių atstovavimą ir gynybą teismuose.(30) veiksmingam lygybės principo įgyvendinimui būtina tinkama teisminė apsauga nuo persekiojimo.(31) taisyklės dėl įrodinėjimo pareigos turi būti koreguojamos, kai susiduriama su prima facie diskriminacijos byla, o siekiant veiksmingai įgyvendinti vienodo požiūrio principą, įrodinėjimo pareiga turi būti grąžinama atsakovui, kai pateikiami tokios diskriminacijos įrodymai. Vis dėlto, pats ieškovas turi įrodyti, jog jis išpažįsta tam tikrą religiją arba įsitikinimus, turi tam tikrą negalią, yra tam tikro amžiaus arba yra tam tikros seksualinės orientacijos.(32) valstybėms narėms nereikia taikyti taisyklių dėl įrodinėjimo pareigos procesiniams veiksmams, kai bylos faktines aplinkybes turi ištirti teismas ar kita kompetentinga institucija. T.y. minimos tokios procedūros, kai ieškovui nereikia įrodyti faktų, kuriuos turi tirti teismas ar kompetentinga institucija.(33) valstybės narės turėtų skatinti socialinių partnerių dialogą, o pagal nacionalinę praktiką — dialogą su nevyriausybinėmis organizacijomis, kad būtų atkreiptas dėmesys į įvairias darbo vietoje pasitaikančias diskriminacijos formas ir būtų su jomis kovojama.(34) norint tarp didžiausių Šiaurės Airijos bendruomenių skatinti taiką ir susitaikymą, į šią direktyvą būtina įtraukti specialias nuostatas.(35) valstybės narės turėtų numatyti veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias sankcijas, taikomas už šioje direktyvoje numatytų įsipareigojimų pažeidimus.(36) valstybės narės socialiniams partneriams jų bendru prašymu gali pavesti įgyvendinti kolektyvinių sutarčių taikymo sričiai priskiriamas šios direktyvos nuostatas, jei jos imsis visų būtinų priemonių užtikrinti, kad jie galės bet kada garantuoti šioje direktyvoje numatytus rezultatus.(37) pagal EB sutarties 5 straipsnyje išdėstytą subsidiarumo principą valstybės narės negali iki galo pasiekti šios direktyvos tikslo — sudaryti Bendrijoje vienodas galimybes užimtumo ir profesinėje srityje, todėl dėl pasiūlytų veiksmų masto bei reikšmės jį geriau gali pasiekti Bendrija. Pagal minėtame straipsnyje išdėstytą proporcingumo principą ši direktyva neapima didesnės nei būtina srities.PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:I SKYRIUSBENDROSIOS NUOSTATOS1 straipsnisTikslasŠios direktyvos tikslas — nustatyti kovos su diskriminacija dėl religijos ar įsitikinimų, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos užimtumo ir profesinėje srityje bendrus pagrindus siekiant valstybėse narėse įgyvendinti vienodo požiūrio principą.2 straipsnisDiskriminacijos sąvoka1. Šioje direktyvoje "vienodo požiūrio principas" reiškia, kad dėl kurios nors iš 1 straipsnyje nurodytų priežasčių nėra jokios tiesioginės ar netiesioginės diskriminacijos.2. Šio straipsnio 1 dalyje:a) tiesioginė diskriminacija yra akivaizdi tada, kai dėl bet kurios iš 1 straipsnyje nurodytų priežasčių su vienu asmeniu elgiamasi mažiau palankiai nei panašioje situacijoje yra, buvo ar galėjo būti elgiamasi su kitu asmeniu;b) netiesioginė diskriminacija yra akivaizdi tada, kai dėl akivaizdžiai neutralių sąlygų, kriterijų ar taikomos praktikos tam tikrą religiją ar įsitikinimus išpažįstantys, tam tikrą negalią turintys, tam tikro amžiaus ar tam tikros seksualinės orientacijos asmenys gali patekti tam tikru atžvilgiu į prastesnę padėtį nei kiti asmenys, nebent:i) tas sąlygas, kriterijus ar taikomą praktiką objektyviai pateisina teisėtas tikslas, o šio tikslo siekiama atitinkamomis ir būtinomis priemonėmis arbaii) tam tikrą negalią turinčių asmenų atžvilgiu darbdavys, asmuo arba organizacija, kuriems yra taikoma ši direktyva, pagal nacionalinius teisės aktus yra įpareigoti imtis atitinkamų priemonių, atitinkančių 5 straipsnyje išdėstytus principus, kad būtų pašalinti dėl tokių sąlygų, taikomų kriterijų ar praktikos susidarę nepatogumai.3. Priekabiavimas laikomas šio straipsnio 1 dalyje apibrėžta diskriminacija, jei dėl bet kurios iš 1 straipsnyje nurodytų priežasčių nepageidaujamu elgesiu siekiama įžeisti arba įžeidžiamas asmens orumas ir siekiama sukurti arba sukuriama bauginanti, priešiška, žeminanti ar įžeidžianti aplinka. Tokiu atveju priekabiavimo sąvoką galima apibrėžti pagal valstybių narių nacionalinius įstatymus ir praktiką.4. Nurodymas diskriminuoti asmenis dėl bet kurios iš 1 straipsnyje nurodytų priežasčių laikomas šio straipsnio 1 dalyje apibrėžta diskriminacija.5. Ši direktyva nepažeidžia priemonių, numatytų nacionaliniuose teisės aktuose, kurie demokratinėse visuomenėse yra būtini visuomenės saugumui, viešajai tvarkai palaikyti ir kriminalinių nusikaltimų prevencijai, kitų asmenų sveikatos, teisių ir laisvių apsaugai.3 straipsnisTaikymo sritis1. Neviršijant Bendrijai suteiktų įgaliojimų, ši direktyva taikoma visiems asmenims tiek valstybiniame, tiek privačiame sektoriuje, įskaitant valstybines įstaigas:a) įsidarbinant, savarankiškai įsidarbinant ar darbo sąlygoms, įskaitant atrankos kriterijus ir priėmimo į darbą sąlygas, visoms veiklos rūšims ir visais profesinės karjeros etapais, įskaitant paaukštinimą;b) galimybei gauti visų rūšių ir visų lygių profesinį orientavimą, profesinį mokymą, sudėtingesnį profesinį mokymą ir perkvalifikavimą, įskaitant praktinę darbo patirtį;c) įdarbinimui ir darbo sąlygoms, įskaitant atleidimą iš darbo ir atlyginimą;d) narystei ir dalyvavimui darbuotojų ar darbdavių organizacijose ar kitose organizacijose, kurių nariai turi tam tikrą profesiją, įskaitant tokių organizacijų teikiamą naudą.2. Šioje direktyvoje neaptariamas skirtingas požiūris dėl pilietybės ir ji nepažeidžia trečiųjų šalių piliečių ir asmenų be pilietybės atvykimui į valstybių narių teritoriją ir apsigyvenimui jose taikomų nuostatų ir sąlygų nei kitų su tokių trečiųjų šalių piliečių ir asmenų be pilietybės teisiniu statusu susijusių sąlygų taikymo.3. Ši direktyva netaikoma bet kokios rūšies išmokoms, mokamoms pagal valstybines ar panašias sistemas, įskaitant valstybinio socialinio draudimo ar socialinės apsaugos sistemas.4. Valstybės narės gali numatyti, kad diskriminaciją dėl negalios ar amžiaus reglamentuojančios šios direktyvos nuostatos nebūtų taikomos ginkluotosioms pajėgoms.4 straipsnisProfesiniai reikalavimai1. Nepaisant 2 straipsnio 1 ir 2 dalies, valstybės narės gali numatyti, kad skirtingas požiūris remiantis savybe, susijusia su kuria nors iš 1 straipsnyje nurodytų priežasčių, nebūtų laikomas diskriminacija, jei dėl konkrečių profesinės veiklos rūšių pobūdžio arba dėl jų vykdymo sąlygų tokia savybė yra įprastas ir lemiantis profesinis reikalavimas, šis tikslas yra teisėtas, o reikalavimas proporcingas.2. Valstybės narės gali toliau taikyti šios direktyvos priėmimo dieną galiojančius nacionalinius teisės aktus arba numatyti ateityje priimti teisės aktus, kuriuose būtų taikoma šios direktyvos priėmimo dieną galiojusi nacionalinė praktika, pagal kuriuos bažnytinių ir kitų valstybinių arba privačių organizacijų, kurių veiklą reguliuojančios normos grindžiamos religija ar įsitikinimais, skirtingas požiūris profesinėje veikloje dėl asmens religijos ar įsitikinimų nėra diskriminacija, jei dėl tokios veiklos pobūdžio arba dėl aplinkybių, kuriomis ji vykdoma, asmens išpažįstama religija ar įsitikinimai atsižvelgiant į organizacijos veiklos normas yra įprastas, teisėtas ir pateisinamas profesinis reikalavimas. Taikant skirtingą požiūrį atsižvelgiama į valstybių narių konstitucines nuostatas ir principus bei į bendruosius Bendrijos teisės principus ir diskriminavimas dėl kitos priežasties yra nepateisinamas.Jei šios direktyvos nuostatų laikomasi kitu būdu, ji nepažeidžia bažnytinių ir kitų valstybinių arba privačių organizacijų, kurių veiklą reguliuojančios normos remiasi religija ar įsitikinimais, teisės pagal nacionalines konstitucijas ir įstatymus reikalauti, kad jiems dirbantys asmenys sąžiningai ir ištikimai laikytųsi minėtų organizacijų veiklos normų.5 straipsnisNeįgaliesiems tinkamos patalposSiekiant garantuoti, kad neįgaliųjų atžvilgiu būtų laikomasi vienodo požiūrio principo, jiems įrengiamos tinkamos patalpos. Tai reiškia, kad prireikus konkrečiu atveju darbdaviai imasi tinkamų priemonių, kad neįgaliajam būtų sudarytos sąlygos gauti darbą, dirbti, kilti tarnyboje arba mokytis, nebent dėl tokių priemonių būtų neproporcingai apsunkinamos darbdavio pareigos. Pareigos nėra neproporcingai apsunkinamos, jei jam pakankamai atlyginama konkrečios valstybės narės neįgalumo politikos srityje numatytomis priemonėmis.6 straipsnisSkirtingo požiūrio dėl amžiaus pateisinimas1. Nepaisydamos 2 straipsnio 2 dalies, valstybės narės gali numatyti, kad skirtingas požiūris dėl amžiaus nėra diskriminacija, jei pagal nacionalinę teisę jį objektyviai ir tinkamai pateisina teisėtas tikslas, įskaitant teisėtos užimtumo politikos, darbo rinkos ir profesinio mokymo tikslus, o šio tikslo siekiama tinkamomis ir būtinomis priemonėmis.Toks skirtingas poveikis, be kitų dalykyų gali apimti:a) specialių sąlygų nustatymą siekiant įsidarbinti ir profesinio mokymo, įdarbinimui ir darbui, įskaitant atleidimą iš darbo ir apmokėjimo sąlygas, jaunimui, pagyvenusio amžiaus asmenims ir už priežiūrą atsakingiems asmenims, siekiant skatinti jų profesinę integraciją ir užtikrinti jų apsaugą;b) minimalaus amžiaus, profesinės patirties ar darbo stažo nustatymą siekiant įsidarbinti arba gauti tam tikrų su darbu susijusių privilegijų;c) maksimalaus įdarbinimo amžiaus nustatymą, paremtą su konkrečiomis pareigomis susijusiam mokymui keliamais reikalavimais arba su poreikiu nustatyti atitinkamą išdirbtą laikotarpį iki išėjimo į pensiją.2. Nepaisydamos 2 straipsnio 2 dalies, valstybės narės gali numatyti, kad amžiaus, kurio sulaukus suteikiama arba įgyjama teisė gauti senatvės ar invalidumo pensiją, nustatymas pagal profesinės socialinės apsaugos sistemas, įskaitant pagal šias sistemas nustatomą skirtingą darbuotojų amžių arba sudaromas darbuotojų grupes arba nustatomas darbuotojų kategorijas, ir pagal tokias sistemas aktuariniams apskaičiavimams taikomi su amžiumi susiję kriterijai nelaikomi diskriminacija dėl amžiaus, jei dėl to nepradedama diskriminuoti dėl lyties.7 straipsnisPozityvūs veiksmai1. Siekiant praktiškai užtikrinti visapusišką lygybę, vienodo požiūrio principas nė vienai valstybei narei nedraudžia toliau taikyti arba imtis konkrečių priemonių, skirtų užkirsti kelią patirti nepatogumus dėl kurios nors iš 1 straipsnyje nurodytų priežasčių arba juos kompensuoti.2. Vienodo požiūrio į neįgaliuosius principas nepažeidžia valstybės narės teisės toliau taikyti arba priimti nuostatas dėl sveikatos ir darbo saugos arba priemones, kuriomis būtų sukurtos arba toliau taikomos jų integraciją į darbo aplinką garantuojančios ar skatinančios sąlygos ar galimybės.8 straipsnisBūtiniausi reikalavimai1. Valstybės narės gali įdiegti arba toliau taikyti nuostatas, kurios būtų palankesnės vienodo požiūrio principo įgyvendinimui, nei šioje direktyvoje nustatytos.2. Šios direktyvos įgyvendinimas jokiomis aplinkybėmis nėra pagrindu šioje direktyvoje aptariamose srityse sumažinti valstybių narių apsaugos nuo diskriminacijos lygį.II SKYRIUSTEISĖS GYNIMO PRIEMONĖS IR VYKDYMAS9 straipsnisTeisių apsauga1. Valstybės narės užtikrina, kad šioje direktyvoje numatytoms pareigoms vykdyti visiems asmenims, manantiems, kad jie nukentėjo, kadangi jiems nebuvo taikomas vienodo požiūrio principas, būtų prieinamos teismo ir (arba) administracinės procedūros, įskaitant, kai jos mano, kad yra būtina, taikinimo procedūrą, net pasibaigus tariamai diskriminuojantiems santykiams.2. Valstybės narės užtikrina, kad asociacijos, organizacijos arba kiti juridiniai asmenys, kurie pagal jų nacionalinėje teisėje nustatytus kriterijus yra teisėtai suinteresuoti, kad būtų užtikrintas šios direktyvos nuostatų laikymasis, gali nukentėjusiojo vardu arba jį remiant, gavus jo arba jos sutikimą dalyvauti šioje direktyvoje nustatytiems įsipareigojimams įgyvendinti numatytose teismo ir (arba) administracinėse procedūrose.3. Šio straipsnio 1 ir 2 dalys nepažeidžia nacionalinių taisyklių, kuriomis nustatomi terminai, per kuriuos turi būti iškeltos bylos dėl vienodo požiūrio principo.10 straipsnisĮrodinėjimo pareiga1. Valstybės narės taiko tokias pagal jų nacionalines teismų sistemas priemones, kurios yra būtinos užtikrinti, jog tais atvejais, kai asmenys, manantys, kad jie nukentėjo, kadangi jiems nebuvo taikomas vienodo požiūrio principas, teismui ar kitai kompetentingai institucijai nurodo faktines aplinkybes, leidžiančias daryti prielaidą dėl tiesioginės ar netiesioginės diskriminacijos, pats atsakovas turi įrodyti, kad vienodo požiūrio taikymo principas nebuvo pažeistas.2. Šio straipsnio 1 dalis netrukdo valstybėms narėms nustatyti ieškovams palankesnes įrodymų taisykles.3. Šio straipsnio 1 dalis netaikoma baudžiamajam procesui.4. Šio straipsnio 1, 2 ir 3 dalys taip pat taikomos pagal 9 straipsnio 2 dalį pradėtiems teisminiams procesams.5. Valstybėms narėms šio straipsnio 1 dalies nebūtina taikyti procesiniams veiksmams, kai bylos faktines aplinkybes turi ištirti teismas ar kompetentinga institucija.11 straipsnisPersekiojimasValstybės narės į valstybines teisės sistemas įdiegia tokias priemones, kurios yra būtinos, kad darbuotojai būtų apsaugoti nuo atleidimo iš darbo ar darbdavio kitokio priešiško elgesio įmonėje sureagavus į skundą arba į teisminius procesinius veiksmus, skirtus vienodo požiūrio principo laikymuisi užtikrinti.12 straipsnisInformacijos skelbimasValstybės narės pasirūpina, kad visomis atitinkamomis priemonėmis, taikomomis, pavyzdžiui, jų darbo vietoje, suinteresuotiems asmenims visoje jų teritorijoje būtų pranešta apie pagal šią direktyvą priimtas ir šioje srityje jau galiojančias susijusias nuostatas.13 straipsnisSocialinis dialogas1. Valstybės narės, laikydamosi savo nacionalinių tradicijų ir praktikos, imasi reikiamų priemonių socialinių partnerių dialogui inicijuoti, kad būtų skatinamas vienodas požiūris, įskaitant į darbo vietų monitoringo praktiką, kolektyvines sutartis, elgesio kodeksus, patirties ir geros praktikos ieškojimą bei keitimąsi ja.2. Pagal savo nacionalines tradicijas ir praktiką valstybės narės skatina socialinius partnerius, nepažeisdamos jų autonomijos reikiamu lygiu sudaryti sutartis, nustatančias antidiskriminacines taisykles 3 straipsnyje nurodytose srityse, kurios patenka į derybų dėl kolektyvinės sutarties sritį. Šiose sutartyse atsižvelgiama į minėtoje direktyvoje ir atitinkamomis nacionalinėmis įgyvendinimo priemonėmis nustatytus būtiniausius reikalavimus.14 straipsnisDialogas su nevyriausybinėmis organizacijomisValstybės narės skatina dialogą su atitinkamomis nevyriausybinėmis organizacijomis, kurios pagal jų nacionalinę teisę ir praktiką yra teisėtai suinteresuotos, kad būtų prisidėta prie kovos su diskriminacija dėl bet kurios iš 1 straipsnyje nurodytų priežasčių, siekdamos skatinti laikytis vienodo požiūrio principo.III SKYRIUSYPATINGOS NUOSTATOS15 straipsnisŠiaurės Airija1. Siekiant išspręsti nepakankamo vienos iš didžiausių religinių bendruomenių atstovavimo Šiaurės Airijos policijos tarnyboje problemą, skirtingas požiūris minėtoje tarnyboje įdarbinant asmenis, įskaitant pagalbinį personalą, nėra diskriminacija tiek, kiek minėtą skirtingą požiūrį tiesiogiai leidžia nacionaliniai teisės aktai.2. Siekiant subalansuoti mokytojų galimybę įsidarbinti Šiaurės Airijoje, paremiant susitaikymą tarp istoriškai pasidalinus pagrindinėms religinėms bendruomenėms šioje šalyje susiformavusių grupių, šios direktyvos nuostatos dėl religijos ar įsitikimų mokytojų įdarbinimui Šiaurės Airijos mokyklose netaikomos tiek, kiek tai tiesiogiai leidžia nacionaliniai teisės aktai.IV SKYRIUSBAIGIAMOSIOS NUOSTATOS16 straipsnisLaikymasisValstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad:a) būtų panaikinti visi įstatymai ir kiti teisės aktai, kurie prieštarauja vienodo požiūrio principui;b) būtų panaikintos, paskelbtos negaliojančiomis arba iš dalies pakeistos visos vienodo požiūrio principui prieštaraujančios nuostatos, kurios yra įtrauktos į individualias arba kolektyvines sutartis, įmonių vidaus taisykles bei į laisvoms profesijoms, darbuotojų ir darbdavių organizacijoms taikomas taisykles.17 straipsnisSankcijosValstybės narės sankcijoms, taikytinoms už nacionalinių nuostatų, priimtų pagal šią direktyvą, pažeidimus nustato taisykles ir imasi visų priemonių, būtinų jų taikymui užtikrinti. Sankcijos, kurias gali sudaryti kompensacijos nukentėjusiajam sumokėjimas turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios. Valstybės narės ne vėliau kaip iki 2003 m. gruodžio 2 d. apie šias nuostatas praneša Komisijai ir nedelsdamos ją informuoja apie visus vėlesnius minėtų nuostatų pakeitimus.18 straipsnisĮgyvendinimasValstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad šios direktyvos būtų pradėta laikytis ne vėliau kaip nuo 2003 m. gruodžio 2 d. arba bendru socialinių partnerių prašymu gali jiems pavesti įgyvendinti kolektyvinių sutarčių taikymo sričiai priklausančias šios direktyvos nuostatas. Tokiais atvejais valstybės narės užtikrina, kad ne vėliau kaip 2003 m. gruodžio 2 d. socialiniai partneriai bendru susitarimu įdiegtų būtinas priemones, o suinteresuotos valstybės narės privalo imtis visų būtinų priemonių, leidžiančių joms visuomet garantuoti, kad bus pasiekti šioje direktyvoje nustatyti rezultatai. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.Siekiant atsižvelgti į konkrečias sąlygas, prireikus valstybėms narėms nuo 2003 m. gruodžio 2 d. gali būti skiriamas papildomas 3 metų laikotarpis, kitaip tariant, iš viso 6 metai šios direktyvos nuostatoms dėl diskriminacijos dėl amžiaus ir negalios įgyvendinti. Tokiu atveju jos apie tai nedelsdamos praneša Komisijai. Bet kuri valstybė narė, nutarusi pasinaudoti šiuo papildomu laikotarpiu, kasmet Komisijai pateikia ataskaitą apie veiksmus, kurių ji imasi su diskriminavimu dėl amžiaus ar negalios susijusioms problemoms spręsti, ir apie su jų įgyvendinimu pasiektą pažangą. Komisija Tarybai kasmet pateikia ataskaitą.Valstybės narės, priimdamos šias priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Tokios nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.19 straipsnisAtaskaita1. Ne vėliau kaip iki 2005 m. gruodžio 2 d. ir po to kas penkeri metai valstybės narės pateikia Komisijai visą informaciją, būtiną, kad Komisija parengtų Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą dėl šios direktyvos taikymo.2. Komisijos ataskaitoje prireikus atsižvelgiama į socialinių partnerių ir atitinkamų nevyriausybinių organizacijų nuomonę. Pagal lyčių vyravimo principą į šią ataskaitą inter alia įtraukiamas priemonių, kurių buvo imtasi moterų ir vyrų atžvilgiu, poveikio įvertinimas. Atsižvelgus į gautą informaciją, prireikus į minėtą ataskaitą įtraukiami pasiūlymai peržiūrėti ir atnaujinti šią direktyvą.20 straipsnisĮsigaliojimasŠi direktyva įsigalioja jos paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje dieną.21 straipsnisAdresataiŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 2000 m. lapkričio 27 d.Tarybos varduPirmininkasÉ. Guigou[1] OL C 177 E, 2000 6 27, p. 42.[2] 2000 m. spalio 12 d. pareikšta nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje)[3] OL C 204, 2000 7 18, p. 82.[4] OL C 226, 2000 8 8, p. 1.[5] OL L 39, 1976 2 14, p. 40.[6] OL L 180, 2000 7 19, p. 22.[7] OL L 225, 1986 8 12, p. 43.[8] OL C 186, 1999 7 2, p. 3.--------------------------------------------------