title: 2001 m. spalio 8 d. Tarybos Direktyva 2001/86/EB papildanti Europos bendrovės įstatus dėl darbuotojų dalyvavimo priimant sprendimus

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

32001L0086

Oficialusis leidinys L 294 , 10/11/2001 p. 0022 - 0032

		Tarybos Direktyva 2001/86/EB2001 m. spalio 8 d.papildanti Europos bendrovės įstatus dėl darbuotojų dalyvavimo priimant sprendimusEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 308 straipsnį,atsižvelgdama į iš dalies pakeistą Komisijos pasiūlymą [1],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [2],atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [3],kadangi:(1) Siekiant įgyvendinti Sutartyje numatytus tikslus, Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2157/2001 [4] priimti Europos bendrovės įstatai (SE).(2) Minėto reglamento tikslas – sukurti vienodą teisės sistemą, kurioje įvairių valstybių narių bendrovės galėtų planuoti savo veiklos reorganizavimą ir jį vykdyti Bendrijos lygiu.(3) Siekiant skatinti socialinių Bendrijos tikslų įgyvendinimą reikia nustatyti specialias nuostatas, pirmiausia susijusias su darbuotojų dalyvavimu priimant sprendimus, turinčias užtikrinti, kad prie SE steigimo prisidedančių bendrovių darbuotojai įsteigus SE ir toliau dalyvautų priimant sprendimus arba jų dalyvavimas nesumažėtų. Siekiant šio tikslo, reikėtų nustatyti pirmiau nurodyto reglamento nuostatas papildančių taisyklių rinkinį minėtoje srityje.(4) Kadangi pirmiau išdėstytų siūlomos priemonės tikslų valstybės narės negali pakankamai įgyvendinti, nes turi būti nustatytas darbuotojų dalyvavimą priimant sprendimus reglamentuojančių taisyklių rinkinys, taikytinas SE, ir dėl siūlomos priemonės masto bei poveikio minėtą tikslą galima geriau įgyvendinti Bendrijos lygiu, Bendrija gali patvirtinti priemones vadovaudamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatytu subsidiarumo principu. Pagal minėtame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą ši direktyva skirta tik minėtiems tikslams įgyvendinti.(5) Valstybėse narėse darbuotojų atstovų dalyvavimui priimant sprendimus taikomos taisyklės ir praktika labai skiriasi, dėl to nepatartina nustatyti vieno SE taikytino europinio modelio, pagal kurį darbuotojai dalyvautų priimant sprendimus.(6) Vis dėlto visais SE steigimo atvejais reikėtų užtikrinti informavimo ir konsultavimo tvarką transnacionaliniu lygmeniu.(7) Jeigu viena ar kelios SE steigiančios bendrovės turi dalyvavimo teises, šias teises reikėtų išlaikyti perleidžiant jas jau įsteigtai SE, jeigu šalys nesusitaria kitaip.(8) Konkrečią kiekvienai SE taikytiną daugiašalio darbuotojų informavimo, konsultavimosi su jais ir prireikus – dalyvavimo priimant sprendimus tvarką atitinkamos šalys pirmiausia turėtų nustatyti atitinkamų šalių susitarimu arba, jeigu tokio susitarimo nėra, taikydamos papildomų taisyklių rinkinį.(9) Valstybėms narėms taip pat reikėtų turėti galimybę, atsižvelgiant į darbuotojų dalyvavimo priimant sprendimus nacionalinių sistemų skirtybes, netaikyti standartinių taisyklių, susijusių su dalyvavimu priimant sprendimus jungiantis bendrovėms. Tokiu atveju esamos dalyvavimo priimant sprendimus sistemos ir praktika dalyvaujančių bendrovių lygiu prireikus turi būti palaikomos pakoreguojant registravimo taisykles.(10) Taisyklės, reglamentuojančios balsavimą derybų metu specialiame darbuotojams atstovaujančiame organe, ypač priimant susitarimus dėl dalyvavimo žemesniu lygiu nei dalyvavimas priimant sprendimus vienoje steigiant SE dalyvaujančioje bendrovėje ar keliose tokiose bendrovėse, turėtų atitikti esamų dalyvavimo priimant sprendimus sistemų ir praktikos panaikinimo ar sumenkinimo riziką. Minėta rizika padidėja tada, kai SE steigiama reorganizavimo ar susijungimo būdu, kuris skiriasi nuo kontroliuojančiosios arba paprastosios dukterinės bendrovės steigimo būdo.(11) Jeigu per darbuotojų atstovų ir dalyvaujančių bendrovių kompetentingų organų derybas susitarimas nepriimamas, turėtų būti numatyta galimybė dėl tam tikrų standartinių reikalavimų taikymo įsteigtai SE. Šie standartiniai reikalavimai turėtų užtikrinti veiksmingą daugiašalio darbuotojų informavimo bei konsultavimo ir jų dalyvavimo atitinkamų SE institucijų veikloje praktiką, jeigu prieš įsteigiant SE prie jos steigimo prisidėjusių bendrovių darbuotojai dalyvavo priimant sprendimus.(12) Turėtų būti numatyta galimybė šios direktyvos besilaikantiems darbuotojų atstovams, vykdant savo funkcijas, naudotis apsauga ir garantijomis, panašiomis į apsaugą ir garantijas darbuotojų atstovams taikomas pagal valstybės, kurioje minėti asmenys dirba, teisės aktus ir (arba) praktiką. Tie darbuotojai neturėtų būti jokiu būdu diskriminuojami, jeigu jie teisėtai vykdo savo veiklą, ir turėtų naudotis vienoda apsauga nuo atleidimo iš darbo ir kitų sankcijų taikymo.(13) Svarbios informacijos konfidencialumas turėtų išlikti net ir pasibaigus darbuotojų atstovų kadencijai, ir turėtų būti numatyta galimybė, leidžianti SE kompetentingam organui nepateikti informacijos, kurią paviešinus galėtų būti padaryta labai didelė žala SE veiklai.(14) Jeigu SE ir jos dukterinėms bendrovėms bei įmonėms taikoma 1994 m. rugsėjo 22 d. Tarybos direktyva 94/45/EB dėl Europos darbų tarybos steigimo arba dėl veikiančių įmonių ir įmonių grupių darbuotojų informavimo bei konsultavimo tvarkos sukūrimo [5], SE ir jos dukterinėms bendrovėms bei įmonėms neturėtų būti taikomos minėtos direktyvos nuostatos ir nuostata, perkelianti ją į nacionalinės teisės aktus, išskyrus tuos atvejus, kai specialusis derybų organas nuspręs nepradėti naujų derybų arba nutraukti jau pradėtąsias.(15) Ši direktyva neturėtų daryti poveikio esamoms dalyvavimo priimant sprendimus teisėms ir kitoms esamoms atstovavimo struktūroms, numatytoms pagal Bendrijos ir nacionalinės teisės aktus bei praktiką.(16) Jei šioje direktyvoje nustatyti įpareigojimai nevykdomi, valstybės narės turėtų imtis atitinkamų priemonių.(17) Sutartyje nėra nustatyta kitokių įgaliojimų nei nustatytieji jos 308 straipsnyje, kurių reikia, kad Bendrija galėtų priimti siūlomą direktyvą.(18) Svarbiausias šios direktyvos principas ir joje nustatytas tikslas yra apsaugoti darbuotojų įgytas dalyvavimo priimant bendrovės sprendimus teises. Atsižvelgiant į darbuotojų teises, galiojusias prieš įsteigiant SE, jiems turėtų būti suteiktos teisės dalyvauti priimant sprendimus SE ("prieš" ir "po" principas). Dėl to toks požiūris turėtų būti taikomas ne tik steigiant naują SE, bet ir struktūriniams veikiančios SE pokyčiams ir jų proceso paveiktoms bendrovėms.(19) Valstybėms narėms reikėtų turėti galimybę numatyti, kad profesinių sąjungų atstovai galėtų dalyvauti specialiajame derybų organe, nepaisant to, ar jie dirba prie SE steigimo prisidedančioje bendrovėje. Šiuo atveju valstybės narės turėtų sugebėti įgyvendinti minėtą teisę tais atvejais, kai profesinių sąjungų atstovai pagal nacionalinės teisės aktus turi teisę dalyvauti ir balsuoti priežiūros arba administraciniuose bendrovės organuose.(20) Kai kuriose valstybėse narėse darbuotojų dalyvavimą priimant sprendimus ir kitas darbo santykių sritis reglamentuoja nacionalinės teisės aktai ir praktika, kurie šiuo atveju taip pat apima kolektyvines sutartis įvairiais nacionaliniais, sektorių ir (arba) bendrovių lygiais,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:I SKIRSNISBENDROSIOS NUOSTATOS1 straipsnisTikslas1. Ši direktyva reglamentuoja darbuotojų dalyvavimą sprendžiant Reglamente (EB) Nr. 2157/2001 nurodytų Europos ribotos atsakomybės akcinių bendrovių (Societas Europaea, toliau – SE) reikalus.2. Šiuo tikslu priemonės dėl darbuotojų dalyvavimo nustatomos kiekvienoje SE 3 – 6 straipsniuose nustatyta derybų tvarka, o 7 straipsnyje nurodytais atvejais – priede nustatyta tvarka.2 straipsnisSąvokų apibrėžimaiŠioje direktyvoje:a) "SE" – tai kiekviena bendrovė, įsteigta pagal Reglamentą (EB) Nr. 2157/2001;b) "dalyvaujančios bendrovės" – tai bendrovės, tiesiogiai prisidedančios prie SE steigimo;c) "bendrovės dukterinė bendrovė" – tai įmonė, kuriai bendrovė turi dominuojančios įtakos pagal Direktyvos 94/45/EB 3 straipsnio 2 – 7 dalis;d) "susijusi dukterinė bendrovė arba įmonė" – tai dalyvaujančios bendrovės dukterinė bendrovė arba įmonė, kuriai siūloma tapti steigiamos SE dukterine bendrove arba įmone;e) "darbuotojų atstovai" – tai nacionalinės teisės aktuose ir (arba) praktikoje numatyti darbuotojų atstovai;f) "atstovaujantis organas" – tai darbuotojams atstovaujantis organas, įkurtas 4 straipsnyje nurodytais susitarimais arba pagal priedo nuostatas, siekiant informuoti bei konsultuoti SE ir Bendrijoje esančias jos dukterines bendroves bei įmones, o kai kuriais atvejais – tam, kad būtų galima naudotis teise dalyvauti priimant SE sprendimus;g) "specialusis derybų organas" – tai pagal 3 straipsnį įsteigtas organas deryboms su dalyvaujančių bendrovių kompetentingu organu dėl priemonių, skirtų darbuotojų dalyvavimui priimant sprendimus SE, nustatymo;h) "darbuotojų dalyvavimas priimant sprendimus" – tai bet koks būdas, įskaitant informavimą, konsultavimą ir dalyvavimą, kuriuo darbuotojų atstovai gali daryti poveikį bendrovėje priimtiniems sprendimams;i) "informavimas" – tai SE kompetentingo organo vykdomas darbuotojus ir (arba) darbuotojų atstovus atstovaujančio organo informavimas klausimais, susijusiais su pačia SE ir kuria nors iš jos dukterinių bendrovių ar įmonių, esančių kitoje valstybėje narėje, arba klausimais, kurie viršija sprendimus priimančių organų įgaliojimus vienoje valstybėje narėje, kai tokios informacijos perdavimo laikas, būdas ir turinys padeda darbuotojų atstovams deramai įvertinti galimą poveikį ir prireikus pasirengti konsultacijoms su kompetentingu SE organu;j) "konsultavimas" – tai dialogo tarp darbuotojams ir (arba) darbuotojų atstovams atstovaujančio organo ir kompetentingo SE organo užmezgimas ir pasikeitimas nuomonėmis, kai nuomonių pasikeitimo laikas, būdas ir turinys turi būti tokie, kad darbuotojų atstovai, vadovaudamiesi pateikta informacija, galėtų pareikšti savo nuomonę apie kompetentingo organo numatytas priemones, į kurias gali būti atsižvelgiama SE sprendimų priėmimo procese;k) "dalyvavimas" – tai darbuotojams ir (arba) darbuotojų atstovams atstovaujančio organo dalyvavimas bendrovės reikalų sprendime, suteikiant jiems teisę:- rinkti ar skirti kai kuriuos bendrovės priežiūros ar administracinio organo narius arba- rekomenduoti ir (arba) nepritarti kai kurių arba visų bendrovės priežiūros ar administracinio organo narių paskyrimui.II SKIRSNISDERYBŲ TVARKA3 straipsnisSpecialiojo derybų organo įkūrimas1. Kai dalyvaujančių bendrovių valdymo arba administraciniai organai parengia SE steigimo planą, jie iš karto, kai tik paskelbiamas susijungimo arba kontroliuojančiosios bendrovės steigimo sąlygų projektas arba kai patvirtinamas dukterinės bendrovės steigimo ar reorganizavimo į SE planas, imasi būtinų priemonių, įskaitant informacijos apie dalyvaujančias bendroves, susijusias dukterines bendroves arba įmones ir apie jų darbuotojų skaičių pateikimą, kad su bendrovių darbuotojų atstovais būtų galima pradėti derybas dėl priemonių, susijusių su darbuotojų dalyvavimu priimant SE sprendimus.2. Šiuo tikslu, vadovaujantis toliau išdėstytomis nuostatomis, įkuriamas specialusis dalyvaujančių bendrovių ir susijusių dukterinių bendrovių arba įmonių darbuotojams atstovaujantis derybų organas:a) renkant arba skiriant specialiojo derybų organo narius užtikrinama, kad:i) šie nariai būtų renkami arba skiriami proporcingai darbuotojų, dirbančių kiekvienos valstybės narės dalyvaujančiose bendrovėse ir susijusiose dukterinėse bendrovėse arba įmonėse, skaičiui, valstybei narei skiriant vieną vietą pagal tam tikrą joje dirbančių darbuotojų skaičių, kuris sudaro 10 % arba mažiau visų valstybių narių dalyvaujančiose bendrovėse, susijusiose dukterinėse bendrovėse arba įmonėse dirbančių darbuotojų skaičiaus;ii) steigiant SE susijungimo būdu, iš kiekvienos valstybės narės dalyvautų tiek papildomų narių, kiek gali prireikti, siekiant užtikrinti, kad specialiajame derybų organe būtų bent vienas narys, atstovaujantis kiekvienai dalyvaujančiai bendrovei, kuri yra registruota ir turi darbuotojų toje valstybėje narėje ir kurią, kaip atskirą juridinį asmenį, siūloma likviduoti įregistravus SE, jeigu:- tokie papildomi nariai sudaro ne daugiau kaip 20 % narių, paskirtų i papunktyje nustatyta tvarka, ir- atsižvelgiant į specialiojo derybų organo sudėtį, jame darbuotojams neturi būti atstovaujama du kartus.Jeigu tokių bendrovių yra daugiau negu pirmoje pastraipoje nurodytų turimų papildomų vietų, šios papildomos vietos įvairių valstybių narių bendrovėms paskirstomos mažėjančia jose dirbančių darbuotojų skaičiaus tvarka;b) valstybės narės nustato, kokiu būdu rinktini arba paskirtini specialiojo derybų organo nariai, kurie turi būti išrinkti arba paskirti jų teritorijose. Valstybės narės imasi būtinų priemonių, užtikrinančių, kad, jei įmanoma, tokių narių tarpe būtų bent vienas narys, atstovaujantis kiekvienai dalyvaujančiai bendrovei, turinčiai darbuotojų atitinkamoje valstybėje narėje. Dėl tokių priemonių negali padidėti bendras narių skaičius.Valstybės narės gali numatyti, kad tarp minėtų narių būtų profesinių sąjungų atstovai, nepaisant to, ar jie dirba dalyvaujančioje bendrovėje, ar susijusioje dukterinėje bendrovėje arba įmonėje.Nepažeidžiant atstovaujančio organo įkūrimui taikomų sąlygų nustatančių nacionalinės teisės aktų ir (arba) praktikos, valstybės narės užtikrina, kad įmonių, kuriose darbuotojų atstovų nėra ne dėl jų pačių kaltės, darbuotojai turėtų teisę rinkti ar skirti specialiojo derybų organo narius.3. Specialusis derybų organas ir dalyvaujančių bendrovių kompetentingi organai susitaria raštu dėl priemonių, taikytinų darbuotojų dalyvavimui priimant SE sprendimus.Šiuo tikslu, dalyvaujančių bendrovių kompetentingi organai prieš registruojant SE informuoja specialųjį derybų organą apie SE steigimo planą ir faktinį jos steigimo procesą.4. Laikantis šio straipsnio 6 dalyje numatytų reikalavimų specialusis derybų organas sprendimus priima absoliučia savo narių balsų dauguma, jeigu ši dauguma atitinkamai atstovauja absoliučiai darbuotojų daugumai. Kiekvienas narys turi vieną balsą. Tačiau, jeigu derybų metu nusprendžiama sumažinti dalyvavimo teises, tai daugumą balsų, kurios reikia sprendimui dėl tokio susitarimo priimti, sudaro du trečdaliai specialiojo derybų organo narių, atstovaujančių ne mažiau kaip dviem trečdaliams visų darbuotojų, įskaitant ne mažiau kaip dviejose valstybėse narėse dirbantiems darbuotojams atstovaujančių narių balsus,- kai SE turi būti įsteigta susijungimo būdu, jeigu dalyvaujantieji sudaro ne mažiau kaip 25 % viso dalyvaujančių bendrovių darbuotojų skaičiaus, arba- kai SE turi būti įsteigta sukuriant kontroliuojančiąją bendrovę arba suformuojant dukterinę bendrovę, jeigu dalyvaujantys darbuotojai sudaro ne mažiau kaip 50 % viso dalyvaujančių bendrovių darbuotojų skaičiaus.Sumažintos dalyvavimo teisės – tai 2 straipsnio k punkte nurodytas SE organų narių skaičius, mažesnis už didžiausią dalyvaujančių bendrovių narių skaičių.5. Derybų tikslais specialusis derybų organas gali pasitelkti savo nuožiūra pasirinktus ekspertus, pavyzdžiui, atitinkamo Bendrijos lygio profesinių sąjungų organizacijų atstovus. Tokie ekspertai specialiojo derybų organo prašymu derybų posėdžiuose gali dalyvauti kaip patarėjai, kai reikia skatinti derinimą ir nuoseklumą Bendrijos lygiu. Specialusis derybų organas gali nuspręsti informuoti apie derybų pradžią atitinkamas nepriklausomas organizacijas, įskaitant ir profesines sąjungas.6. Specialusis derybų organas toliau nurodyta balsų dauguma gali nuspręsti nepradėti naujų derybų arba nutraukti pradėtąsias ir veikti pagal darbuotojų informavimo ir konsultavimo taisykles, galiojančias valstybėse narėse, kuriose yra SE darbuotojų. Tokiu sprendimu sustabdoma 4 straipsnyje nurodyto susitarimo sudarymo tvarka. Jeigu minėtas sprendimas priimamas, jokia priedo nuostata netaikoma.Specialusis derybų organas dviejų trečdalių narių dauguma gali nuspręsti nepradėti naujų derybų arba nutraukti pradėtąsias. Šie nariai turi atstovauti ne mažiau kaip dviem trečdaliams darbuotojų, skaičiuojant darbuotojų, atstovaujančių ne mažiau kaip dviejose valstybėse narėse dirbantiems darbuotojams, balsus.Steigiant SE reorganizavimo būdu ši pastraipa netaikoma, jeigu dalyvaujama bendrovėje, kuri turi būti reorganizuojama.Specialiojo derybų organo veikla atnaujinama raštu paprašius ne mažiau kaip 10 % SE, jos dukterinių bendrovių ir įmonių darbuotojų arba jų atstovų, ir ne anksčiau kaip praėjus dvejiems metams nuo pirmiau minėto sprendimo priėmimo, jeigu šalys nesusitaria derybų atnaujinti anksčiau. Jeigu specialusis derybų organas nusprendžia atnaujinti derybas su vadovybe, tačiau jų metu susitarimas nepriimamas, jokia priedo nuostata netaikoma.7. Siekiant sudaryti sąlygas specialiajam derybų organui tinkamai atlikti savo užduotį, visas išlaidas, susijusias su jo veikla ir apskritai su derybomis, padengia dalyvaujančios bendrovės.Laikydamosi šio principo, valstybės narės gali nustatyti biudžeto taisykles, susijusias su specialiojo derybų organo veikla. Valstybės narės visų pirma gali numatyti finansavimo skyrimą tik vienam ekspertui.4 straipsnisSusitarimo turinys1. Derybose dalyvaujančių bendrovių kompetentingi organai ir specialusis derybų organas bendradarbiauja, kad susitartų dėl priemonių, susijusių su darbuotojų dalyvavimu priimant SE sprendimus.2. Nepažeidžiant šalių savarankiškumo ir laikantis šio straipsnio 4 dalies reikalavimų, šio straipsnio 1 dalyje minimame dalyvaujančių bendrovių kompetentingų organų ir specialiojo derybų organo susitarime nurodoma:a) susitarimo taikymo sritis;b) atstovaujančio organo, kuris bus SE kompetentingo organo partneris diskusijose dėl priemonių, susijusių su SE ir jos dukterinių bendrovių bei įmonių darbuotojų informavimu ir konsultavimu, sudėtis, narių skaičius ir vietų paskirstymas;c) atstovaujančio organo funkcijos ir jo informavimo bei konsultavimo tvarka;d) atstovaujančio organo susirinkimų periodiškumas;e) finansiniai ir materialiniai ištekliai, kuriuos reikia skirti atstovaujančiam organui;f) jeigu per derybas šalys nusprendžia vietoj atstovaujančio organo nustatyti vieną arba daugiau informavimo ir konsultavimo tvarkų, – tokių procedūrų įgyvendinimo priemonės;g) jeigu per derybas šalys nusprendžia nustatyti priemones dėl dalyvavimo, jų turinys, įskaitant (tam tikrais atvejais) SE administracinio ar priežiūros organo narių, kuriuos darbuotojai turės teisę rinkti, skirti, rekomenduoti arba nepritarti, skaičių, narių rinkimo, skyrimo, rekomendavimo arba nepritarimo kandidatūroms tvarka ir minėtų narių teisės;h) susitarimo įsigaliojimo data ir trukmė, pakartotinio susitarimo svarstymo atvejai ir tvarka.3. Susitarimui netaikomos priede išvardytos standartinės taisyklės, jeigu jame nėra to reikalaujančios nuostatos.4. Nepažeidžiant 13 straipsnio 3 dalies a punkto, jeigu SE steigiama reorganizavimo būdu, visi susitarime nurodomi darbuotojų dalyvavimo priimant sprendimus elementai turi būti bent jau tokio pat lygio kaip į SE reorganizuojamoje bendrovėje egzistuojantys elementai.5 straipsnisDerybų trukmė1. Derybos prasideda iš karto, kai tik įsteigiamas specialusis derybų organas, ir jos gali tęstis šešis mėnesius po jo įsteigimo.2. Šalys bendru susitarimu gali pratęsti šio straipsnio 1 dalyje nurodytą derybų laikotarpį ne ilgiau kaip vieneriems metams nuo specialiojo derybų organo įsteigimo.6 straipsnisDerybų tvarką reglamentuojantys teisės aktai3 – 5 straipsniuose nurodytai derybų tvarkai taikomi valstybės narės, kurioje turi būti įsteigta registruota SE būstinė, teisės aktai, jei šioje direktyvoje nenumatyta kitaip.7 straipsnisStandartinės taisyklės1. Valstybės narės, siekdamos įgyvendinti 1 straipsnyje nustatytą tikslą, nepažeisdamos tolesnės 3 dalies, nustato standartines darbuotojų dalyvavimo priimant sprendimus taisykles, atitinkančias priedo nuostatas.Valstybės narės, kurioje turi būti įsteigta registruota SE būstinė, teisės aktais nustatytos standartinės taisyklės taikomos nuo SE įregistravimo dienos, jeigu:a) taip susitaria šalys arbab) iki 5 straipsnyje nustatytos termino pabaigos nepriimamas joks susitarimas ir- kiekvienos dalyvaujančios bendrovės kompetentingas organas nusprendžia pritarti standartinių taisyklių taikymui SE ir tęsti SE registravimą bei- specialusis derybų organas nepriėmė 3 straipsnio 6 dalyje nurodyto sprendimo.2. Be to, pagal priedo 3 dalį valstybės narės, kurioje registruojama SE, nacionalinės teisės aktuose nustatytos standartinės taisyklės taikomos tik jei:a) SE steigiama reorganizavimo būdu, jeigu valstybės narės taisyklės dėl darbuotojų dalyvavimo administraciniame ar priežiūros organe buvo taikomos bendrovei, reorganizuotai į SE;b) SE steigiama susijungimo būdu:- jeigu, prieš registruojant SE, vienoje iš dalyvaujančių bendrovių arba keliose dalyvaujančiose bendrovėse, kuriose dirba ne mažiau kaip 25 % visų dalyvaujančių bendrovių darbuotojų, buvo taikoma viena ar kelios dalyvavimo formos arba- jeigu, prieš registruojant SE, vienoje iš dalyvaujančių bendrovių arba keliose dalyvaujančiose bendrovėse, kuriose dirba ne mažiau kaip 25 % visų dalyvaujančių bendrovių darbuotojų, buvo taikoma viena arba kelios dalyvavimo formos ir jeigu taip nusprendžia specialusis derybų organas;c) kai SE steigiama kaip kontroliuojančioji arba dukterinė bendrovė:- jeigu, prieš registruojant SE, vienoje iš dalyvaujančių bendrovių arba keliose dalyvaujančiose bendrovėse, kuriose dirba ne mažiau kaip 50 % visų dalyvaujančių bendrovių darbuotojų, buvo taikoma viena ar kelios dalyvavimo formos arba- jeigu, prieš registruojant SE, vienoje iš dalyvaujančių bendrovių arba keliose dalyvaujančiose bendrovėse, kuriose dirba ne mažiau kaip 50 % visų dalyvaujančių bendrovių darbuotojų, buvo taikoma viena arba kelios dalyvavimo formos ir jeigu taip nusprendžia specialusis derybų organas.Jeigu įvairiose dalyvaujančiose bendrovėse buvo taikoma daugiau nei viena dalyvavimo forma, specialusis derybų organas nusprendžia, kuri iš tų formų turi būti taikoma SE. Valstybės narės gali nustatyti taisykles, taikomas tada, kai nepriimamas joks sprendimas dėl jų teritorijoje registruotos SE. Specialusis derybų organas informuoja dalyvaujančių bendrovių kompetentingus organus apie visus pagal šią straipsnio dalį priimtus sprendimus.3. Valstybės narės gali nuspręsti ir netaikyti priedo 3 dalies orientacinių nuostatų 2 dalies b punkte numatytu atveju.III SKIRSNISĮVAIRIOS NUOSTATOS8 straipsnisIšlygos ir konfidencialumas1. Valstybės narės numato, kad specialiojo derybų arba atstovaujančio organo nariams ir jiems padedantiems ekspertams būtų uždrausta atskleisti jiems suteiktą slaptą informaciją.Tai taikoma ir darbuotojų atstovams pagal informavimo ir konsultavimo tvarką.Minėtieji asmenys, kad ir kur jie būtų, net ir pasibaigus jų kadencijai privalo toliau vykdyti šį įsipareigojimą.2. Kiekviena valstybė narė konkrečiais atvejais ir laikydamasi nacionalinės teisės aktuose nustatytų sąlygų bei apribojimų, numato, kad jos teritorijoje įsteigtos SE arba dalyvaujančios bendrovės priežiūros arba administracinis organas neprivalo perduoti informacijos, jeigu jos pobūdis yra toks, kad, remiantis objektyviais kriterijais, ją perdavus būtų labai pakenkta SE interesams (arba, atsižvelgiant į aplinkybes, dalyvaujančios bendrovės) arba jos dukterinių bendrovių ir įmonių veiklai, arba jeigu toks perdavimas būtų joms žalingas.Valstybė narė gali numatyti, kad tokia informacija gali būti pateikiama gavus išankstinį administracinės institucijos arba teismo leidimą.3. Kiekviena valstybė narė jos teritorijoje įsteigtoms SE gali nustatyti konkrečias nuostatas, kurių tiesioginė ir pagrindinė paskirtis – duoti ideologinius nurodymus dėl informacijos ir nuomonių reiškimo, tačiau šios direktyvos priėmimo dieną tokios nuostatos jau turi būti numatytos nacionalinės teisės aktuose.4. Taikydamos 1, 2 ir 3 dalis, valstybės narės numato administracinės institucijos arba teismo sprendimo apskundimo procedūras, kurias darbuotojų atstovai gali inicijuoti tada, kai SE arba dalyvaujančios bendrovės priežiūros arba administracinis organas reikalauja konfidencialumo arba nesuteikia informacijos.Tokios procedūros gali apimti atitinkamos informacijos konfidencialumą saugančias priemones.9 straipsnisAtstovaujančio organo veikla ir darbuotojų informavimo bei konsultavimo tvarkaKompetentingas SE organas ir atstovaujantis organas bendradarbiauja, deramai atsižvelgdami į vienas kito teises ir įsipareigojimus.Šis reikalavimas taip pat taikomas bendradarbiavimui tarp SE priežiūros arba administracinio organo ir darbuotojų atstovų bei darbuotojų informavimo ir konsultavimo tvarkai.10 straipsnisDarbuotojų atstovų apsaugaSpecialiojo derybų organo nariai, atstovaujančio organo nariai ir darbuotojų atstovai, vykdantys funkcijas pagal informavimo ir konsultavimo tvarką, ir visi SE priežiūros arba administracinio organo darbuotojų atstovai, kurie yra SE, jos dukterinių bendrovių, įmonių arba dalyvaujančios bendrovės darbuotojai, vykdydami savo funkcijas, naudojasi tokia pat apsauga ir garantijomis, kurios darbuotojų atstovams yra numatytos pagal šalies, kurioje jie dirba, galiojančius nacionalinės teisės aktus ir (arba) praktiką.Šis reikalavimas pirmiausia taikomas dalyvavimui specialiojo derybų organo arba atstovaujančio organo posėdyje, bet kuriame kitame posėdyje pagal 4 straipsnio 2 dalies f punkte nurodytą susitarimą arba bet kuriame administracinio ar priežiūros organo posėdyje ir atlyginimų išmokėjimui dalyvaujančioje bendrovėje, arba SE ar jos dukterinėse bendrovėse, arba įmonėse dirbantiems darbuotojams per jų nebuvimo darbe laikotarpį, reikalingą jų pareigoms atlikti.11 straipsnisNetinkamas tvarkos taikymasValstybės narės imasi tam tikrų Bendrijos teisę atitinkančių priemonių, neleidžiančių netinkamai naudotis SE, kai siekiama atimti iš darbuotojų teises dalyvauti priimant sprendimus arba neleisti jomis pasinaudoti.12 straipsnisŠios direktyvos laikymasis1. Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad SE įmonių vadovai ir SE teritorijoje įsteigtų dukterinių arba dalyvaujančių bendrovių priežiūros arba administravimo organai, darbuotojų atstovai arba, atsižvelgiant į aplinkybes, patys darbuotojai vykdytų šioje direktyvoje nustatytus įpareigojimus, nesvarbu, ar SE registruota būstinė yra minėtos valstybės narės teritorijoje.2. Šios direktyvos nesilaikymo atvejais valstybės narės numato atitinkamas priemones, administracines arba teismines procedūras šioje direktyvoje nustatytų įpareigojimų įvykdymui užtikrinti.13 straipsnisŠios direktyvos ir kitų nuostatų sąsaja1. Kai SE yra Bendrijos lygiu veikianti įmonė arba Bendrijos lygiu veikiančių įmonių grupės kontroliuojančioji įmonė, kaip nurodyta Direktyvoje 94/45/EB arba Direktyvoje 97/74/EB [6] dėl pirmiau nurodytos direktyvos taikymo išplėtimo Jungtinei Karalystei, šių direktyvų nuostatos ir nuostatos, perkeliančios jas į nacionalinės teisės aktus, pirmiau nurodytoms įmonėms arba jų dukterinėms įmonėms netaikomos.Vis dėlto, jeigu specialusis derybų organas pagal 3 straipsnio 6 dalį nusprendžia nepradėti naujų derybų arba nutraukti pradėtąsias, Direktyva 94/45/EB arba Direktyva 97/74/EB ir nuostatos, perkeliančios jas į nacionalinės teisės aktus, yra taikomos.2. Nacionalinės teisės aktuose ir (arba) praktikoje numatytos nuostatos, susijusios su darbuotojų dalyvavimu bendrovės organų valdyme, netaikomos bendrovėms, kurios įsteigtos pagal Reglamentą (EB) Nr. 2157/2001 ir kurioms taikoma ši direktyva, išskyrus šios direktyvos įgyvendinimo nuostatas.3. Ši direktyva nepažeidžia:a) esamų teisių, numatytų valstybių narių teisės aktuose ir (arba) praktikoje, susijusių su darbuotojų dalyvavimu priimant sprendimus, kurias turi SE ir jos dukterinių bendrovių bei įmonių darbuotojai, išskyrus teises dalyvauti SE organų valdyme;b) nuostatų dėl dalyvavimo SE organų valdyme, nustatytų SE dukterinėms bendrovėms taikomuose nacionalinės teisės aktuose ir (arba) praktikoje.4. Valstybės narės, siekdamos išlaikyti 3 dalyje nurodytas teises, gali imtis būtinų priemonių, užtikrinančių, kad, įregistravus SE, dalyvaujančiose bendrovėse, kurios nustos veikusios kaip atskiri juridiniai asmenys, išliks darbuotojams atstovaujančios struktūros.14 straipsnisBaigiamosios nuostatos1. Valstybės narės įstatymais ir kitais teisės aktais įtvirtina nuostatas, būtinas, kad šios direktyvos būtų pradėta laikytis ne vėliau kaip nuo 2004 m. spalio 8 d., arba ne vėliau kaip iki minėtos datos užtikrina, kad administracija ir darbuotojai įtvirtintų reikiamas nuostatas tarpusavio susitarimu, o valstybės narės privalo imtis visų būtinų priemonių, leidžiančių joms visuomet garantuoti, kad bus pasiekti šioje direktyvoje nustatyti rezultatai. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.2. Valstybės narės, tvirtindamos šias priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą, arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.15 straipsnisKomisijos atliekama peržiūraNe vėliau kaip iki 2007 m. spalio 8 d. Komisija, Bendrijos lygiu pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis ir administracija bei darbuotojais, peržiūri šios direktyvos taikymo tvarką, kad prireikus pasiūlytų Tarybai tinkamus pakeitimus.16 straipsnisĮsigaliojimasŠi direktyva įsigalioja jos paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje dieną.17 straipsnisAdresataiŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Liuksemburge, 2001 m. spalio 8 d.Tarybos varduPirmininkasL. Onkelinx[1] OL C 138, 1991 5 29, p. 8.[2] OL C 342, 1993 12 20, p. 15.[3] OL C 124, 1990 5 21, p. 34.[4] OL L 294, 2001 11 10, p. 1.[5] OL L 254, 1994 9 30, p. 64. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 97/74/EB (OL L 10, 1998 1 16, p. 22).[6] OL L 10, 1998 1 16, p. 22.--------------------------------------------------PRIEDASSTANDARTINĖS TAISYKLĖS(Minimos 7 straipsnyje)1 dalis: Darbuotojams atstovaujančio organo sudėtisSiekiant įgyvendinti 1 straipsnyje apibūdintus tikslus ir 7 straipsnyje nurodytais atvejais pagal toliau nurodytas taisykles steigiamas atstovaujantis organas:a) darbuotojus į atstovaujantį organą iš SE, jos dukterinių bendrovių ir įmonių darbuotojų renka arba skiria darbuotojų atstovai arba, jeigu šių nėra, visi darbuotojai;b) atstovaujančio organo nariai renkami arba skiriami pagal nacionalinės teisės aktus ir (arba) praktiką.Valstybės narės nustato taisykles, užtikrinančias, kad atstovaujančio organo narių skaičius ir vietų jame paskyrimas būtų pritaikyti prie pokyčių, įvykusių SE ir jos dukterinėse bendrovėse bei įmonėse;c) atstovaujantis organas iš savo narių išrenka specialų komitetą, kurį sudaro ne daugiau kaip trys nariai, jei šis skaičius atitinka minėto organo dydį;d) atstovaujantis organas priima savo darbo tvarkos taisykles;e) atstovaujančio organo nariai renkami arba skiriami proporcingai darbuotojų, dirbančių kiekvienos valstybės narės dalyvaujančiose bendrovėse ir atitinkamose dukterinėse bendrovėse arba įmonėse, skaičiui, skiriant valstybei narei vieną vietą pagal joje dirbančių darbuotojų skaičių, kuris sudaro 10 % arba mažiau visų valstybių narių dalyvaujančiose bendrovėse ir atitinkamose dukterinėse bendrovėse arba įmonėse dirbančių darbuotojų skaičiaus;f) SE kompetentingas organas informuojamas apie atstovaujančio organo sudėtį;g) praėjus ketveriems metams po įsteigimo atstovaujantis organas išnagrinėja, ar pradėti derėtis dėl 4 ir 7 straipsniuose nurodyto susitarimo, ar toliau taikyti pagal šį priedą priimtas standartines taisykles.3 straipsnio 4 – 7 dalys ir 4 – 6 straipsniai taikomi mutatis mutandis, jeigu buvo priimtas sprendimas derėtis dėl susitarimo pagal 4 straipsnį. Tokiu atveju vietoj sąvokos "specialusis derybų organas" vartojama sąvoka "atstovaujantis organas". Jeigu iki galutinės derybų datos joks susitarimas nepriimamas, toliau taikomos priemonės, pirmiau patvirtintos pagal standartines taisykles.2 dalis: Standartinės taisyklės, reglamentuojančios informavimą ir konsultavimąSE įsteigto atstovaujančio organo kompetenciją ir įgaliojimus reglamentuoja šios taisyklės:a) atstovaujančio organo kompetencijai priskiriami klausimai, kurie yra susiję su pačia SE ir kuria nors jos dukterine bendrove arba įmone, įsteigta kitoje valstybėje narėje, arba kurie viršija tam tikros valstybės narės sprendimus priimančių institucijų įgaliojimus;b) nepažeidžiant posėdžiams, organizuojamiems pagal c punktą, nustatytų reikalavimų, atstovaujantis organas turi teisę būti informuojamas ir konsultuojamas ir tuo tikslu ne rečiau kaip kartą per metus turi susitikti su SE kompetentingu organu dėl pastarojo reguliariai rengiamų SE veiklos ir jos perspektyvų ataskaitų. Vietinės vadovybės yra atitinkamai informuojamos.SE kompetentingas organas pateikia atstovaujančiam organui administracinio arba tam tikrais atvejais – valdymo ir priežiūros organo posėdžių darbotvarkę ir visų dokumentų, pateikiamų jos visuotiniam akcininkų susirinkimui, kopijas.Posėdyje pirmiausia nagrinėjami klausimai, susiję su struktūra, ekonomine ir finansine padėtimi, galimu verslo, gamybos ir pardavimų augimu, užimtumo būkle ir galimomis jo tendencijomis, investicijomis, esminiais organizacijos pokyčiais, naujų darbo metodų arba gamybos procesų taikymu, gamybos perdavimais, įmonių arba svarbių jų dalių susijungimais, mažinimais arba uždarymais ir kolektyviniu atleidimu iš darbo;c) esant išimtinėms aplinkybėms, darančioms itin didelį poveikį darbuotojų interesams, ypač įmonių persikėlimo arba perdavimo ar kolektyvinio atleidimo iš darbo atveju, atstovaujantis organas turi teisę būti informuojamas. Atstovaujantis organas arba jo sprendimu ir pirmiausia dėl labai svarbių priežasčių – specialus komitetas turi teisę savo prašymu susitikti su SE kompetentingu organu arba kitais įgaliojimus priimti sprendimus turinčiais tinkamesnio lygio SE vadovais, kad būtų informuoti ir pasikonsultuotų klausimais, darančiais didelį poveikį darbuotojų interesams.Jeigu kompetentingas organas nusprendžia nesivadovauti atstovaujančio organo pareikšta nuomone, atstovaujantis organas turi teisę dar kartą susitikti su SE kompetentingu organu ir siekti susitarimo.Jeigu organizuojamas posėdis su specialiu komitetu, darbuotojams atstovaujantys atstovaujančio organo nariai, kurie yra tiesiogiai susiję su atitinkamomis priemonėmis, taip pat turi teisę dalyvauti tokiame posėdyje.Pirmiau nurodytas posėdis nedaro poveikio kompetentingo organo išimtinėms teisėms;d) valstybės narės gali nustatyti pirmininkavimo informavimo ir konsultavimo posėdžiams taisykles.Prieš bet kokį susitikimą su kompetentingu SE organu, atstovaujantis organas arba, jei reikia, specialus komitetas, kurio narių skaičius padidinamas pagal c punkto trečią pastraipą, turi teisę susitikti su dalyvaujančiais kompetentingo organo nariais;e) nepažeidžiant 8 straipsnio, atstovaujančio organo nariai praneša SE ir jos dukterinių bendrovių ir įmonių darbuotojų atstovams apie informavimo ir konsultavimo tvarkos turinį bei rezultatą;f) atstovaujantis organas arba specialus komitetas gali pasitelkti pasirinktus ekspertus;g) jeigu to reikia, kad atstovaujančio organo nariai galėtų vykdyti pavestas užduotis, jie turi teisę skirti laiko mokymuisi, neprarasdami atlyginimų;h) atstovaujančio organo išlaidas padengia SE, aprūpinanti organo narius finansiniais ir materialiniais ištekliais, reikalingais jų pareigoms tinkamai atlikti.Jeigu nesusitariama kitaip, SE pirmiausia padengia atstovaujančio organo ir specialaus komiteto narių posėdžių organizavimo ir vertimo priemonių bei nakvynės ir kelionės išlaidas.Laikydamosi šių principų, valstybės narės gali nustatyti biudžeto taisykles, susijusias su atstovaujančio organo veikla. Valstybės narės pirmiausia gali numatyti, kad finansavimas skiriamas tik vienam ekspertui.3 dalis: Standartinės taisyklės, reglamentuojančios dalyvavimąDarbuotojų dalyvavimą SE reglamentuoja šios nuostatos:a) kai SE steigiama reorganizavimo būdu ir valstybės narės darbuotojų dalyvavimo administraciniame arba priežiūros organe taisyklės buvo taikomos iki SE registravimo, visi su darbuotojų dalyvavimu susiję aspektai toliau taikomi SE. Tuo tikslu b punktas taikomas mutatis mutandis;b) kitais SE steigimo atvejais SE, jos dukterinių bendrovių ir įmonių darbuotojai ir (arba) jiems atstovaujantis organas turi teisę rinkti, skirti, rekomenduoti SE administracinio arba priežiūros organo narius arba nepritarti didžiausiam skiriamų narių skaičiui, kuris yra nustatytas atitinkamoms dalyvaujančioms bendrovėms iki SE registravimo.Jeigu iki SE registravimo dalyvavimo taisyklės nebuvo taikomos jokiai dalyvaujančiai bendrovei, ši neprivalo priimti nuostatų dėl darbuotojų dalyvavimo.Atstovaujantis organas priima sprendimą dėl vietų administraciniame arba priežiūros organe paskirstymo įvairių valstybių narių darbuotojams atstovaujantiems nariams arba SE darbuotojų rekomenduojamo būdo, arba nepritarimo šių organų narių paskyrimui proporcingai SE darbuotojų skaičiui kiekvienoje valstybėje narėje. Jeigu vienos valstybės narės arba kelių valstybių narių darbuotojams proporcingumo kriterijus netaikomas, atstovaujantis organas prireikus paskiria narį iš vienos minėtų valstybių narių, konkrečiai – iš valstybės narės, kurioje yra registruota SE būstinė. Kiekviena valstybė narė gali nustatyti administraciniame arba priežiūros organe jai skiriamas vietas.Kiekvienas SE administracinio arba tam tikrais atvejais – priežiūros organo narys, kurį išrinko, paskyrė arba rekomendavo atstovaujantis organas arba, atsižvelgiant į aplinkybes, darbuotojai, yra tikrasis narys, turintis tokias pat teises ir įsipareigojimus, kaip ir akcininkams atstovaujantys nariai, įskaitant balsavimo teisę.--------------------------------------------------


Svarbus teisinis pranešimas

|

31993L0008

1993 m. kovo 15 d. Komisijos direktyva 93/8/EEB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 82/711/EEB nustatančią pagrindines taisykles, reikalingas plastikinių medžiagų ir gaminių, galinčių liestis su maisto produktais, sudedamųjų dalių migracijos tyrimams

Oficialusis leidinys L 090 , 14/04/1993 p. 0022 - 0025 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 13 tomas 24 p. 0016  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 13 tomas 24 p. 0016  CS.ES skyrius 13 tomas 012 p. 21  - 24 ET.ES skyrius 13 tomas 012 p. 21  - 24 HU.ES skyrius 13 tomas 012 p. 21  - 24 LT.ES skyrius 13 tomas 012 p. 21  - 24 LV.ES skyrius 13 tomas 012 p. 21  - 24 MT.ES skyrius 13 tomas 012 p. 21  - 24 PL.ES skyrius 13 tomas 012 p. 21  - 24 SK.ES skyrius 13 tomas 012 p. 21  - 24 SL.ES skyrius 13 tomas 012 p. 21  - 24

		Komisijos direktyva 93/8/EEB1993 m. kovo 15 d.iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 82/711/EEB nustatančią pagrindines taisykles, reikalingas plastikinių medžiagų ir gaminių, galinčių liestis su maisto produktais, sudedamųjų dalių migracijos tyrimamsEUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1988 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyvą 89/109/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su medžiagomis ir gaminiais, galinčiais liestis su maisto produktais, suderinimo [1], ypač į jos 3 straipsnį,kadangi, siekiant įgyvendinti vidaus rinkos tikslus, šioje direktyvoje numatytos Bendrijos priemonės yra ne tik reikalingos bet ir būtinos; kadangi šių tikslų atskiros valstybės narės negali pasiekti ir jų įgyvendinimas Bendrijos lygiu jau yra numatytas Direktyvoje 89/109/EEB;kadangi 1990 m. vasario 23 d. Komisijos direktyva 90/128/EEB dėl plastikinių medžiagų ir gaminių, skirtų liestis su maisto produktais [2], su pakeitimais, padarytais Direktyva 92/39/EEB [3], nustato galimybę atlikti maisto produktų ar maisto produktų modelinių tirpalų migracijos tyrimus, tuo tarpu Komisijos direktyva 82/711/EEB [4] nustato, kad atliekami tik maisto produktų modelinių tirpalų migracijos tyrimai, nebent yra oficialiai patvirtintas migracijos į maisto produktus analizės metodas; kadangi dėl šis nesutapimas gali įtakoti tinkamą šių direktyvų taikymą ir kadangi dėl to būtina jį panaikinti;kadangi dėl didėjančio mikrobangų krosnelių naudojimo būtina nustatyti naujas konkrečias tyrimų sąlygas;kadangi, siekiant panaikinti egzistuojančius nesutapimus, būtina panaikinti valstybėms narėms suteiktą galimybę priimti nacionalines taisykles dėl aukštos temperatūros tyrimų;kadangi šioje direktyvoje numatytos priemonės atitinka Maisto produktų nuolatinio komiteto nuomonę,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisDirektyva 82/711/EEB iš dalies keičiama taip:1) 2 ir 3 straipsniai pakeičiami taip:"2 straipsnis1 straipsnyje minimų medžiagų ir gaminių sudedamųjų dalių bendros ir specifinės migracijos į arba ant maisto produktų ar maisto produktų modelinius tirpalus lygis turi neviršyti ribų, nustatytų Komisijos direktyvoje 90/128/EEB [5] arba kitoje atitinkamoje konkrečioje direktyvoje.3 straipsnis1. Migracijos į maisto produktus atitikimo nustatytiems migracijos lygiams patikra atliekama griežčiausiomis numatomo faktinio naudojimo trukmės ir temperatūros sąlygomis.Migracijos į modelinius tirpalus atitikimo nustatytiems migracijos lygiams patikra atliekama standartiniais migracijos tyrimais, kuriuos reglamentuojančios pagrindinės taisyklės yra išdėstytos šios direktyvos priede.2. a) Tačiau jeigu valstybė narė, remdamasi nauja informacija arba turimos informacijos pakartotiniu įvertinimu po to, kai buvo priimta ši direktyva, turi rimtų priežasčių nuspręsti, kad konkrečios plastikinės medžiagos ar gaminio atveju priede nurodytos pagrindinės taisyklės, reglamentuojančios migracijos tyrimus, yra techniškai netinkamos arba faktinės naudojimo sąlygos iš esmės skiriasi nuo priedo lentelėje nustatytų tyrimų sąlygų, ta valstybė narė savo teritorijoje ir tik šiuo konkrečiu atveju gali laikinai sustabdyti priede nurodytų pagrindinių taisyklių taikymą ir leisti naudotis labiau tinkančiomis pagrindinėmis taisyklėmis. Apie tai ji nedelsdama informuoja kitas valstybes nares ir Komisiją bei pateikia šio sprendimo priežastis.b) Komisija kuo greičiau išnagrinėja suinteresuotos valstybės narės pateiktas priežastis ir konsultuojasi su valstybėmis narėmis Maisto produktų nuolatiniame komitete bei nedelsdama pateikia savo nuomonę ir pririekus iš dalies keičia šią direktyvą. Tokiu atveju valstybė narė, kuri patvirtino labiau tinkančias pagrindines taisykles, gali jomis naudotis, kol įsigalioja minėti pakeitimai."2) priedas pakeičiamas šios direktyvos priedu.2 straipsnisValstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję 1994 m. balandžio 1 d., įgyvendina šią direktyvą. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.Valstybės narės, tvirtindamos šias priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.3 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1993 m. kovo 15 d.Komisijos varduMartin bangemannKomisijos narys[1] OL L 40, 1989 2 11, p. 38.[2] OL L 75, 1990 3 21, p. 19, klaidų atititaisymas OL L 349, 1990 12 13, p. 26.[3] OL L 168, 1992 6 23, p. 21.[4] OL L 297, 1982 10 23, p. 26.[5] OL L 75, 1990 3 21, p. 19, su pakeitimais, padarytais OL L 349, 1990 12 13, p. 26.;--------------------------------------------------Priedas"PriedasPagrindinės TAISYKLĖS, REIKALINGOS migracijos TYRIMAMS ATLIKTI Modeliniuose tirpaluoseMigracijos nustatymas maisto produktų modeliniuose tirpaluose atliekamas naudojant šio priedo I skyriuje nurodytus modelinius tirpalus pagal šio priedo II skyriuje nustatytas tyrimų sąlygas. Tačiau migracijas nustatoma tik tokiame (-uose) maisto produktų modeliniame (-uose) tirpale (-uose) ir tik tokiomis tyrimų sąlygoms, kurios, remiantis patirtimi, gali būti laikomos griežčiausiomis kiekvienu konkrečiu tiriamu atveju.I SKYRIUSMaisto produktų modeliniai tirpalai1. Bendras atvejis: plastikinės medžiagos ir gaminiai, skirti liestis su visų rūšių maisto produktais.Tyrimai atliekami naudojant visus, toliau išvardytus maisto produktų modelinius tirpalus, kiekvienam modeliniam tirpalui imant naują plastikinės medžiagos ar gaminio mėginį:- distiliuotas arba tokios pat kokybės vanduo (= A modelinis tirpalas),- 3 % acto rūgšties (m/v) vandeninis tirpalas (= B modelinis tirpalas),- 15 % etanolio (v/v) vandeninis tirpalas (= C modelinis tirpalas),rektifikuotas alyvų aliejus [1] (= D modelinis tirpalas); jei dėl techninių priežasčių, susijusių su analizės metodu, būtina naudoti kitus maisto produktų modelinius tirpalus, alyvų aliejus turi būti pakeistas sintetinių trigliceridų mišiniu [2] arba saulėgrąžų aliejumi. Jeigu visi šioje įtraukoje nurodyti maisto produktų modeliniai tirpalai yra netinkami, gali būti naudojami kiti maisto produktų modeliniai tirpalai ir laikomasi kitų trukmės ir temperatūros sąlygų.Tačiau A modelinis tirpalas naudojamas tik šio priedo lentelėje nurodytais atvejais.2. Specialusis atvejis: plastikinės medžiagos ir gaminiai, skirti liestis su vienu maisto produktu arba konkrečia maisto produktų grupeTyrimai atliekami:- naudojant tik tą (-uos) maisto produktų modelinį (-ius) tirpalą (-us), kuris (-ie) tinka Direktyvoje 85/572/EEB [3] išvardytiems maisto produktams arba maisto produktų grupei,- jeigu maisto produkto arba maisto produktų grupės nėra nurodyto sąrašo pirmojoje įtraukoje, pasirenkant 1 skirsnyje nurodytą (-us) maisto produktų modelinį (-ius) tirpalą (-us), labiausiai atitinkantį (-čius) maisto produkto ar maisto produktų grupės ekstraktinę gebą.II SKYRIUSTyrimų sąlygos (trukmė ir temperatūra)1. Migracijos tyrimai atliekami pasirenkant lentelėje nurodytą trukmę ir temperatūrą, labiausiai atitinkančias, tačiau ne mažesnes už įprastines ar iš anksto numatomas tiriamų plastikinių medžiagų ar gaminių sąlyčio sąlygas.2. Jeigu medžiaga ar gaminys nurodytą laiką yra tiriamas nurodytoje temperatūroje, jo nebereikia tirti nei trumpesnį laiką toje pačioje temperatūroje, nei tą patį laiką žemesnėje temperatūroje.3. Tačiau jeigu plastikinė medžiaga ar gaminys skirtas liestis su maisto produktais, tiriami pasirenkant dvi ir daugiau lentelėje nurodytų trukmės ir temperatūros kombinacijas, migracija nustatoma, paeiliui tiriant tą medžiagą ar gaminį visomis taikytinomis tyrimų sąlygomis, naudojant tą pačią maisto produkto modelinio tirpalo mėginio dalį.4. Jeigu plastikinė medžiaga ar gaminys yra skirtas liestis su maisto produktais esant bet kokioms laiko sąlygoms, tiriama šiomis sąlygomis:a) jei plastikinė medžiaga ar gaminys faktiškai gali būti naudojamas esant bet kokiai temperatūrai iki + 70 °C imtinai ir tai nurodyta atitinkamoje etiketėje ar instrukcijoje, tuomet gali būti atliekamas (-ami) tik 10 dienų tyrimas (-ai) 40 °C temperatūroje;b) kai plastikinė medžiaga ar gaminys faktiškai gali būti naudojamas aukštesnėje nei 70 °C temperatūroje:i) jei gaminio etiketėje ar instrukcijoje nenurodyta tikėtina faktinio naudojimo temperatūra, tuomet, jei įmanoma, atoslūgio temperatūroje naudojami modeliniai tirpalai B ir C, arba atliekamas dviejų valandų tyrimas (-ai) 100 °C, o D modelinis tirpalas naudojamas dvi valandas 175 °C temperatūroje;ii) jei gaminio etiketėje ar instrukcijoje nurodytos tikėtinos faktinio naudojimo sąlygos, tuomet trukmė ir temperatūra parenkamos pagal lentelę.5. Nukrypstant nuo lentelėje ir 2 dalyje nustatytų sąlygų, jei plastikinė medžiaga ar gaminys faktiškai gali būti naudojamas trumpiau nei 15 minučių 70–100 °C temperatūroje ir tai yra nurodyta gaminio etiketėje ar instrukcijoje, atliekamas tik dviejų valandų tyrimas 70 °C temperatūroje ir 10 dienų tyrimas 40 °C temperatūroje. Šie tyrimai atliekami atskirai, imant skirtingus mėginius. Kiekvienam iš šių dviejų tyrimų naudojamas naujas tos pačios tiriamosios medžiagos ar gaminio mėginys.6. Jeigu nustatoma, kad atliekant tyrimus lentelėje nurodytomis sąlygomis, plastikinėje medžiagoje ar gaminyje atsiranda fizinių ar kitų pakitimų, kurių nebūna įprastinėmis ar iš anksto numatomoms tos medžiagos ar gaminio naudojimo sąlygoms, migracijos tyrimai atliekami esant konkrečiam atvejui labiausiai tinkančiomis sąlygomis.7. Medžiagų ir gaminių, skirtų naudoti mikrobangų krosnelėse, migracijos tyrimai atliekami naudojant įprastas krosneles ir atitinkamomis pagal lentelę pasirinktomis trukmės ir temperatūros sąlygoms.LentelėSąlyčio sąlygos faktinio naudojimo metu | Tyrimų sąlygos |Sąlyčio laikas | Tyrimo trukmė |t ≤ 0,5 valandos | 0,5 valandos |0,5 valandos < t ≤ 1 valanda | 1 valanda |1 valanda < t ≤ 2 valandos | 2 valandos |2 valandos < t ≤ 24 valandos | 24 valandos |t > 24 valandos | 10 dienų |Sąlyčio temperatūra | Tyrimo temperatūra |T ≤ 5 °C | 5 °C |5 °C < T ≤ 20 °C | 20 °C |20 °C < T ≤ 40 °C | 40 °C |40 °C < T ≤ 70 °C | 70 °C |70 °C < T ≤ 100 °C | 100 °C arba atoslūgio temperatūra |100 °C < T ≤ 121 °C | 121 °C [4] |121 °C < T ≤ 130 °C | 130 °C [4] |130 °C < T ≤ 150 °C | 150 °C [5] |T > 150 °C | 175 °C [5] |"[1] Rektifikuoto alyvų aliejaus rodikliai:- jodo skaičius (Wijs) = 80-88,- lūžio rodiklis esant 25 °C = 1,4665–1,4679,- rūgštingumas (išreikštas oleino rūgšties %) = ne didesnis nei 0,5,- peroksido skaičius (išreikštas aktyviojo deguonies miliekvivalentais kilogramui aliejaus) = ne didesnis nei 10.[2] Standartinių sintetinių trigliceridų mišinio charakteristikos nurodytos K. Figge straipsnyje "Food Cosmet. Toxicol" 10 (1972) 81.5.[3] OL L 372, 1985 12 31, p. 14.[4] Atoslūgio temperatūroje naudoti C modelinį tirpalą.[5] 150 °C ar 175 °C temperatūroje be A, B ir C modelinių tirpalų naudoti D modelinį tirpalą atitinkamai 100 °C arba atoslūgio temperatūroje.--------------------------------------------------


title: 1994 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 94/27/EB, dvyliktą kartąKomisijos pasiūlymas buvo pateiktas keturioliktą kartą iš dalies keičiant Direktyvą 76/769/EEB (OL C 116, 1993 4 27, p. 18). iš dalies keičianti Direktyvą 76/769/EEB dėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su tam tikrų pavojingų medžiagų ir preparatų pardavimo ir naudojimo apribojimais, suderinimo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31994L0027

Oficialusis leidinys L 188 , 22/07/1994 p. 0001 - 0002 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 13 tomas 26 p. 0128  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 13 tomas 26 p. 0128

		Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 94/27/EB1994 m. birželio 30 d.dvyliktą kartą [1] iš dalies keičianti Direktyvą 76/769/EEB dėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su tam tikrų pavojingų medžiagų ir preparatų pardavimo ir naudojimo apribojimais, suderinimoEUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 100a straipsnį,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą [2],atsižvelgdami į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [3],laikydamiesi Sutarties 189b straipsnyje nustatytos tvarkos [4],kadangi Sutarties 8a straipsnis nustato vidaus sienų neturinčią erdvę, kurioje garantuojamas laisvas prekių, asmenų, paslaugų ir kapitalo judėjimas;kadangi darbas vidaus rinkoje turėtų laipsniškai gerinti gyvenimo kokybę, sveikatos apsaugą ir vartotojų saugą; kadangi šioje direktyvoje pasiūlytos priemonės atitinka 1989 m. lapkričio 9 d. Tarybos rezoliuciją dėl ateities prioritetų toliau plečiant vartotojų apsaugos politiką;kadangi nikelio buvimas tam tikruose daiktuose, kurie tiesiogiai ir ilgą laiką liečia odą, gali padidinti žmonių jautrumą nikeliui ir sukelti alergines reakcijas; kadangi dėl šių priežasčių nikelio naudojimas tokiuose daiktuose turėtų būti ribojamas;kadangi kovai su jautrinimu nikeliu ir alergija nikeliui viena valstybė narė savo teritorijoje jau įdiegė kontrolės priemonių rinkinį, o kita valstybė narė planuoja įdiegti kitokį kontrolės priemonių rinkinį; kadangi dėl to yra rizika atsirasti prekybos kliūtims;kadangi bandymo metodai, kuriuos reikia taikyti siekiant parodyti atitiktį direktyvos reikalavimams, turėtų būti apibrėžti ir paskelbti anksčiau nei būtų įgyvendinama direktyva; kadangi šie bandymo metodai turėtų būti Europos standarto objektas;kadangi tam tikrų valstybių narių priimti arba planuojami nikelio naudojimo apribojimai daro tiesioginį poveikį vidaus rinkos kūrimui ir funkcionavimui; kadangi dėl tos priežasties būtina suderinti valstybių narių šios srities įstatymus ir atitinkamai iš dalies pakeisti Direktyvos 76/769/EEB [5] I priedą,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnis1. Direktyvos 76/769/EEB I priedas papildomas šios direktyvos priedu.2 straipsnis1. Valstybės narės ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo tos dienos, kai Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje Komisija paskelbia Europos standartizacijos Komiteto (CEN) priimtus standartus apie visus bandymo metodus, taikomus patvirtinant gaminių atitiktį šios direktyvos reikalavimams, arba per šešis mėnesius nuo šios direktyvos priėmimo, jei pastaroji data yra vėlesnė, priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kad įgyvendintų šią direktyvą taip, kad:- praėjus šešiems mėnesiams nuo vieno iš šių laikotarpių, kuris būtų taikomas, nei vienas gamintojas arba importuotojas negalėtų pateikti į rinką gaminių, kurie neatitinka šios direktyvos,- praėjus 18 mėnesių nuo vieno iš šių laikotarpių, kuris būtų taikomas, nebūtų galima parduoti arba tiekti galutiniam vartotojui šios direktyvos neatitinkančių gaminių, išskyrus kai jie buvo pateikti į rinką prieš atitinkamo laikotarpio pabaigą.Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.2. Valstybės narės, tvirtindamos straipsnio 1 dalyje nurodytas priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.3 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1994 m. birželio 30 d.Europos Parlamento varduE. KlepschPirmininkasTarybos varduA. BaltasPirmininkas[1] Komisijos pasiūlymas buvo pateiktas keturioliktą kartą iš dalies keičiant Direktyvą 76/769/EEB (OL C 116, 1993 4 27, p. 18).[2] OL C 116, 1993 4 27, p. 18.[3] OL C 304, 1993 11 10, p. 2.[4] 1993 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento nuomonė (OL C 342, 1993 12 20, p. 15), 1994 m. kovo 4 d. Tarybos bendroji pozicija (OL C 137, 1994 5 19, p. 60) ir 1994 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento sprendimas (dar nepaskelbtas).[5] OL 262, 1976 9 27, p. 201. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 91/339/EEB(OL L 186, 1991 7 12, p. 64).--------------------------------------------------PRIEDAS"28.NikelisCAS Nr. 7440–0-20EINECS Nr. 2311114 ir jo junginiai | Negalima naudoti: 1)auskarų koteliuose, įstatytuose į pradurtas ausis ir kitas pradurtas žmogaus kūno dalis vykstant po pradūrimo atsiradusios žaizdos epitelizacijai, ir vėliau išimamuose arba ne, išskyrus kai tokie koteliai yra vienalyčiai ir nikelio koncentracija, išreikšta kaip nikelio ir visos masės santykis, yra mažesnė kaip 0,05 %;2)gaminiuose, skirtuose tiesiogiai ir ilgą laiką liestis su oda, pvz.:auskaruose,vėriniuose, apyrankėse ir grandinėse, kojos papuošaluose, žieduose,rankinių laikrodžių korpusuose, laikrodžių apyrankėse ir sagtyse,sagose, sagtyse, kniedėse, užtrauktukuose ir metaliniuose ženkluose, kai jie naudojami drabužiuose,jei nikelio išsiskyrimo iš šių gaminių dalių, kurios tiesiogiai ir ilgą laiką liečiasi su oda, greitis yra didesnis kaip 0,5 μg/cm2/savaitę;3)gaminiuose, pvz., išvardytuose 2 punkte, padengtuose ne nikelio danga, jei tokia danga negali užtikrinti, kad ne trumpiau kaip dvejus metus paprastu būdu naudojant gaminį nikelio išsiskyrimo iš tokio gaminio dalių, kurios tiesiogiai ir ilgą laiką liečiasi su oda, greitis būtų ne didesnis kaip 0,5 μg/cm2/savaitę.Be to, gaminiai, kuriems taikomi 1, 2 ir 3 punktai, negali būti pateikti į rinką, jei jie neatitinka tuose punktuose nustatytų reikalavimų." |--------------------------------------------------


title: 2003 m. gegužės 8 d. Europos Parlamento ir tarybos Direktyva 2003/30/EB dėl skatinimo naudoti biokurą ir kitą atsinaujinantį kurą transporte

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

32003L0030

Oficialusis leidinys L 123 , 17/05/2003 p. 0042 - 0046

		Europos Parlamento ir tarybos Direktyva 2003/30/EB2003 m. gegužės 8 d.dėl skatinimo naudoti biokurą ir kitą atsinaujinantį kurą transporteEUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 175 straipsnio 1 dalį,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą [1],atsižvelgdami į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [2],atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę [3],laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos [4],kadangi:(1) Europos Tarybos posėdyje Gioteborge 2001 m. birželio 15–16 dienomis buvo sutarta dėl Bendrijos darnios plėtros strategijos, sudarytos iš priemonių paketo, apimančio ir priemones dėl biodegalų naudojimo plėtros.(2) Kaip nurodyta Sutarties 174 straipsnio 1 dalyje, gamtiniai ištekliai turi būti naudojami protingai ir racionaliai, tarp jų nafta, gamtinės dujos ir kietasis kuras, kurie sudaro svarbiausius energijos šaltinius, tačiau kartu ir pagrindinius anglies dioksido išmetamųjų dujų šaltinius.(3) Tačiau tebėra daug biodegalams gaminti tinkamos biomasės, susidarančios iš žemės ūkio ir miškų ūkio produktų, taip pat iš miškų ūkio, miško gaminių pramonės bei žemės ūkio maisto produktų gamybos likučių ir atliekų.(4) Transporto sektoriui tenka daugiau nei 30 % galutinio energijos suvartojimo Bendrijoje, ir stiprėja šios dalies didėjimo tendencija, kuri yra susijusi su anglies dioksido dujų išmetimu į atmosferą; šis didėjimas pasireikš didesne procentine dalimi priimamose į Europos Sąjungą šalyse kandidatėse.(5) Komisijos Baltoji knyga "Europos transporto politika iki 2010 m: laikas spręsti" teigia, jog lauktina, kad nuo 1990 iki 2010 metų CO2 išmetamųjų dujų iš transporto padaugės 50 % ir pasieks apie 1113 milijonų tonų, ir pagrindinė kaltės dalis teks kelių transportui, kuris išmes 84 % visų CO2 dujų iš transporto. Baltoji knyga ekologijos tikslais reikalauja mažinti transporto sektoriaus priklausomybę nuo naftos (šiuo metu siekiančią 98 %) naudojant pakaitinius degalus, kaip antai biodegalus.(6) Platesnis biodegalų naudojimas transporte yra ir priemonių paketo, skirto laikytis Kioto protokolo, dalis, taip pat kiekvieno politikos priemonių paketo būsimiems tokio pobūdžio įsipareigojimams vykdyti dalis.(7) Platesnis biodegalų naudojimas transporte neatmetant kitų pakaitinių degalų naudojimo galimybės, įskaitant automobilių suskystintas naftos dujas (SND) ir suspaustas gamtines dujas (SGD), yra vienas iš įrankių, kuriais Bendrija gali sumažinti savo priklausomybę nuo energijos importo ir daryti įtaką transporto kuro rinkai bei energijos tiekimo saugumui vidutinės ir ilgalaikės trukmės laikotarpiais. Tačiau ši aplinkybė jokiu būdu nemažina Bendrijos teisės laikymosi kuro kokybės, transporto priemonių išmetamųjų teršalų ir oro kokybės klausimais svarbos.(8) Dėl technologinės pažangos dauguma Europos Sąjungoje naudojamų transporto priemonių jau dabar gali naudoti mažo biodegalų santykio mišinį be jokių sunkumų. Naujausi technologiniai patobulinimai leidžia naudoti didesnę biodegalų procentinę dalį mišinyje. Kai kuriose šalyse jau dabar naudojami mišiniai su 10 % ir daugiau biodegalų.(9) Vieno savininko valdomi transporto parkai sudaro aukštesnės koncentracijos biodegalų naudojimo potencialą. Kai kuriuose miestuose tokie transporto parkai jau dabar yra varomi vienais biodegalais, ir kai kuriais atvejais tai padėjo pagerinti oro kokybę miestų zonose. Todėl valstybės narės turėtų ir toliau skatinti biodegalų naudojimą viešojo transporto priemonėse.(10) Skatinti naudoti biodegalus transporte – reiškia žengti žingsnį į platesnį biomasės taikymą, o tai leistų ateityje plėsti biodegalų gamybą, tačiau neišstumiant kitų pasirinkimo galimybių, ypač vandenilio galimybės.(11) Valstybių narių vykdoma tyrimų politika, susijusi su biodegalų naudojimo didinimu, turėtų apimti vandenilio sektorių, skirdama jam reikšmingą vietą, ir skatinti vandenilio pasirinkimą, atsižvelgiant į atitinkamas Bendrijos tyrimų pagrindines programas.(12) Spaudimo, ekstrakcijos ar su šiais būdais palyginamais kitais technologiniais būdais iš aliejinių augalų išgautas grynas augalinis aliejus, tiek žalias, tiek ir rafinuotas, bet chemiškai nepakeistas, atskirais atvejais taip pat gali būti naudojamas kaip biodegalai, jeigu jis tinka konkrečiam variklio tipui ir nepažeidžia išmetamiesiems teršalams taikytinų reikalavimų.(13) Naujų rūšių degalai turi atitikti pripažintus techninius standartus, jeigu tampa priimtini platesniam vartotojų ir transporto priemonių gamintojų ratui, t. y. ima skverbtis į rinką. Techniniais standartais taip pat yra grindžiami reikalavimai išmetamiesiems teršalams ir jų monitoringui. Tačiau galiojantys techniniai standartai buvo sudaryti daugiausia iš tradicinio iškastinio kuro išgautiems degalams, todėl gali kilti sunkumų taikant šiuos standartus naujoms degalų rūšims. Komisija ir standartizacijos įstaigos turi stebėti standartų raidą, veikliai juos keisti ir tobulinti, ypač atsižvelgdamos į jų kintamumo savybę, kad būtų diegiamos naujos degalų rūšys, bet nepažeidžiami ekologiniai eksploatacijos reikalavimai.(14) Naudojant bioetanolį ir biodyzeliną transporto priemonėse, gryną arba mišinyje su kitais degalais, būtina laikytis kokybės standartų, nustatytų optimaliam variklių darbui užtikrinti. Pažymėtina, kad naudojant biodyzeliną dyzeliniuose varikliuose, kai pasirenkama esterifikacija kaip technologinio perdirbimo galimybė, galėtų būti taikomas Europos standartizacijos komiteto (CEN) standartas prEN 14214 dėl riebiųjų rūgščių metilo esterių (FAME). Todėl CEN turėtų nustatyti atitinkamus standartus kitiems transporto biodegalų produktams Europos Sąjungoje.(15) Biodegalų naudojimo skatinimas laikantis darnios žemės ūkio ir miškininkystės plėtros praktikos, apibrėžtos bendros žemės ūkio politikos nuostatomis, galėtų sukurti naujų darnios kaimo plėtros galimybių vis labiau į rinką kreipiamoje bendroje žemės ūkio politikoje, kuri vis labiau pritaikoma prie Europos rinkos ir siekių sukurti klestintį gyvenimą kaime bei daugiafunkcinį žemės ūkį, ir galėtų atverti naują rinką inovaciniams žemės ūkio produktams, turint mintyje ir dabartines, ir būsimas valstybes nares.(16) Taryba savo 1998 m. birželio 8 d. rezoliucijoje [5] pritarė Komisijos atsinaujinančiųjų energijos šaltinių strategijai ir veiksmų planui ir paprašė parengti konkrečias priemones biodegalų sektoriui.(17) Komisijos Žaliojoje knygoje "Europos saugaus energijos tiekimo strategija" yra iškeltas tikslas kelių transporto sektoriuje iki 2020 metų 20 % tradicinių degalų pakeisti pakaitiniais degalais.(18) Pakaitiniai degalai galės įsitvirtinti rinkoje tik būdami plačiai prieinami ir konkurencingi.(19) Europos Parlamentas savo 1998 m. birželio 18 d. rezoliucijoje [6] pareikalavo per 5 metus padidinti biodegalų rinkos dalį iki 2 % įgyvendinant paketą priemonių, apimančių mokesčių lengvatas, finansinę pagalbą perdirbimo pramonei ir privalomo biodegalų procento įvedimą naftos produktų bendrovėms.(20) Optimalus būdas biodegalų rinkos daliai nacionalinėse ir Bendrijos rinkose padidinti priklauso nuo išteklių ir žaliavų prieinamumo, nuo biodegalų naudojimo skatinimo bei mokesčių politikos nacionaliniu ir Bendrijos mastu ir nuo tinkamo visų įtakos turinčių subjektų bei suinteresuotų šalių bendradarbiavimo.(21) Nacionalinė biodegalų naudojimo skatinimo politika neturėtų krypti į kuro rūšių laisvo judėjimo uždraudimą, jei šis judėjimas tenkina suderintus aplinkosauginius reikalavimus, kaip nustatyta Bendrijos teisės aktuose.(22) Biodegalų gamybos ir naudojimo skatinimas galėtų sumažinti priklausomybę nuo energijos importo ir šiltnamio dujų išmetimą. Be to, biodegalus, tiek grynus, tiek ir mišinio pavidalu, iš principo galima naudoti dabartinėse motorinėse transporto priemonėse pasinaudojant esama motorinio transporto degalų skirstymo sistema. Biodegalų maišymas su iškastinės kilmės degalais galėtų padėti sumažinti skirstymo sistemos išlaidas Bendrijoje.(23) Siūlomo veiksmo tikslo, t. y. įdiegti bendrus principus, užtikrinančius mažiausią privalomą biodegalų procentą prekyboje ir skirstyme, neįmanoma iki galo pasiekti pakankamu mastu vienų valstybių narių pastangomis dėl veiksmo aprėpties ribotumo. Todėl daugiau pasiekti galima Bendrijos lygmeniu. Bendrija gali patvirtinti priemones, vadovaudamasi subsidiarumo principu, išdėstytu Sutarties 5 straipsnyje. Pagal tame pačiame straipsnyje išdėstytą proporcingumo principą, šioje direktyvoje reglamentuojama ne daugiau nei reikia šiam tikslui pasiekti.(24) Reikia skatinti tyrimus ir technologinius taikymus biodegalų taikymo darnios pusiausvyros srityje.(25) Biodegalų naudojimo augimą turėtų lydėti išsamūs jų ekologinio, ekonominio ir socialinio poveikio tyrimai, siekiant nuspręsti, ar patartina didinti biodegalų santykio su tradiciniais degalais dalį.(26) Reikia numatyti galimybę prie techninės pažangos bei ekologinio poveikio įvertinimo rezultatų, gautų pirmame biodegalų diegimo tarpsnyje, greitai priderinti biodegalų rūšių sąrašą, atsinaujinančiųjų išteklių kiekio procentinę dalį ir biodegalų įvedimo į transporto degalų rinką kalendorinį planą.(27) Reikia priimti priemones, kurios leistų greitai kurti kokybės standartus automobilių sektoriuje naudotiniems biodegalams, tiek gryniems, tiek ir sudarantiems mišinio su tradiciniais degalais sudedamąją dalį. Nors biologiškai iri atliekų frakcija sudaro potencialų biodegalų gamybos šaltinį, kokybės standarte reikia atsižvelgti į galimą atliekų užterštumą, kad būtų išvengta tam tikrų darinių, gadinančių transporto priemones ar didinančių teršalų išmetimą.(28) Kiekvienoje valstybėje narėje paskatų biodegalams taikymas turi darniai sutikti su tiekimo saugumu, aplinkos apsaugos tikslais bei susijusių politikos krypčių tikslais ir priemonėmis. To siekdamos valstybės narės gali pasirinkti reklamos būdus biodegalų naudojimui skatinti pagal reklamos sąnaudų efektyvumą.(29) Priemonės, reikalingos šiai direktyvai įgyvendinti, turi būti patvirtintos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB [7], nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką,PRIĖMĖ ŠIĄ:1 straipsnisŠios direktyvos tikslas yra skatinti naudoti biodegalus ir kitus atsinaujinančiuosius degalus siekiant jais pakeisti transporte naudojamus dyzelinius degalus ir benziną kiekvienoje valstybėje narėje, kad šitaip būtų prisidėta prie tokių tikslų, kaip vykdyti klimato kaitos švelninimo įsipareigojimus, užtikrinti saugų ir nežalingą aplinkai energijos tiekimą ir diegti atsinaujinančiuosius energijos šaltinius.2 straipsnis1. Šioje direktyvoje taikomi šie apibrėžimai:a) "biokuras" – tai iš biomasės pagamintas skystas arba dujinis transporto kuras;b) "biomasė" – tai biologiškai iri frakcija produktų, atliekų ir likučių, gaunamų žemės ūkyje (įskaitant augalinės ir gyvulinės kilmės medžiagas), miškų ūkyje ir susijusiose pramonės šakose, taip pat biologiškai iri pramonės ir miestų atliekų frakcija;c) "kiti atsinaujinantieji degalai" – tai kiti nei biodegalai atsinaujinantieji degalai, kurie yra atsinaujinančiųjų energijos šaltinių kilmės, kaip apibrėžta Direktyvoje 2001/77/EB [8], ir yra naudojami transporto tikslams;d) "energijos kiekis" – tai kuro žemutinė šiluminė vertė.2. Biodegalais laikytinų produktų sąrašas apima mažiausiai šiuos produktus:a) "bioetanolis": iš biomasės ir (arba) biologiškai irios atliekų frakcijos pagamintas etanolis, skirtas naudoti kaip biodegalai;b) "biodyzelinas": iš augalinės ar gyvulinės kilmės aliejų pagamintas metilo esteris, kokybe prilygstąs dyzeliniams degalams, skirtas naudoti kaip biodegalai;c) "biodujos": iš biomasės ir (arba) biologiškai irios atliekų frakcijos pagamintos degios dujos, kurios gali būti išvalomos iki gamtinių dujų kokybės ir skirtos naudoti kaip biodegalai arba medžio dujos;d) "biometanolis": iš biomasės pagamintas metanolis, skirtas naudoti kaip biodegalai;e) "biodimetileteris": iš biomasės pagamintas dimetileteris, skirtas naudoti kaip biodegalai;f) "bio-ETBE (etil-tercijo-butil-eteris)": bioetanolio pagrindu pagamintas ETBE. Bio-ETBE laikytinas biodegalais, jeigu jo tūrio procentas siekia 47 %;g) "bio-MTBE (metil-tercijo-butil-eteris)": biometanolio pagrindu pagamintas MTBE. Bio-MTBE laikytinas biodegalais, jeigu jo tūrio procentas siekia 36 %;h) "sintetiniai biodegalai": iš biomasės pagaminti sintetiniai angliavandeniliai arba jų mišiniai;i) "biovandenilis": iš biomasės ir (arba) biologiškai irios atliekų frakcijos pagamintas vandenilis, skirtas naudoti kaip biodegalai;j) "grynas augalinis aliejus": iš aliejinių augalų spaudimo, ekstrakcijos ar su šiais būdais palyginamais technologiniais būdais išgautas grynas augalinis aliejus, tiek žalias, tiek ir rafinuotas, bet chemiškai nepakeistas, jeigu jis tinka konkrečiam variklio tipui ir nepažeidžia išmetamiesiems teršalams taikytinų reikalavimų.3 straipsnis1. a) Valstybės narės užtikrina, kad jų į rinkas būtų išleidžiama minimali biodegalų ir kitų atsinaujinančiųjų degalų santykinė dalis, ir tuo tikslu nustato nacionalinius rodomuosius planinius rodiklius.b) i) Rekomenduojama vertė šiems rodikliams skaičiuojant pagal energijos kiekio požymį yra 2 % viso transportui naudojamo benzino ir dyzelinių degalų kiekio, tiekiamo į rinką iki 2005 m. gruodžio 31 d.ii) Rekomenduojama vertė šiems rodikliams, skaičiuojant pagal energijos kiekio požymį, yra 5,75 % viso transportui sunaudojamo benzino ir dyzelinių degalų kiekio, tiekiamo į rinką iki 2010 m. gruodžio 31 d.2. Biodegalai gali būti prieinami vienu iš šių pavidalų:a) gryni biodegalai arba jų didelės koncentracijos mineraliniai naftos produktai, atitinkantys specialius kokybės standartus naudojimui transporte;b) įmaišyti į mineralinius naftos produktus biodegalai, jei tenkinamos atitinkamos Europos normos, kuriose aprašyti techniniai reikalavimai transporto degalams (EN 228 ir EN 590);c) iš biodegalų gauti skysčiai, tokie kaip ETBE (etil-tercijo-butil-eteris), jei biodegalų procentinė dalis yra tokia, kaip nustatyta 2 straipsnio 2 dalyje.3. Valstybės narės stebi biodegalų, viršijančių 5 % dyzelinių degalų mišinyje, naudojimo nepritaikytose transporto priemonėse poveikį, ir, jeigu reikia, imasi priemonių, kad užtikrintų atitinkamų Bendrijos teisės aktų, skirtų išmetamųjų teršalų standartams, galiojimą.4. Imdamosi priemonių, valstybės narės turi atsižvelgti į viešąją nuomonę, susijusią su įvairių rūšių biodegalais ir kitais atsinaujinančiaisiais degalais, bei šių degalų ekologinę pusiausvyrą, ir, skatindamos degalus, gali teikti pirmenybę tiems degalams, kurių ekologinė pusiausvyra yra labai efektyvi pagal sąnaudas, kartu atsižvelgdamos į konkurencingumą ir tiekimo saugumą.5. Valstybės narės užtikrina, kad visuomenė gautų informaciją apie biodegalų ir kitų atsinaujinančiųjų degalų prieinamumą. Mineralinės naftos produktai su įmaišytais biodegalais, viršijančiais 5 % riebiųjų rūgščių metilo esterio (FAME) ribinę vertę arba 5 % bioetanolio ribinę vertę, pardavimo vietose ženklinami specialiomis etiketėmis, kuriose nurodoma procentinė biodegalų dalis.4 straipsnis1. Kasmet iki liepos 1 d. valstybės narės pateikia Komisijai ataskaitą:- apie priemones, kurių ėmėsi, skatindamos naudoti biodegalus ir kitus atsinaujinančiuosius degalus, kad jais pakeistų dyzelinius degalus ar benziną transporto tikslams,- apie nacionalinius išteklius, paskirstytus biomasei gaminti, kuri skirta energijai kitoms nei transporto reikmėms išgauti, ir- apie suminius transporto degalų pardavimus ir santykinę dalį biodegalų, tiek grynų, tiek mišinių pavidalu, taip pat kitų atsinaujinančiųjų degalų, išleistų į rinką praėjusiais metais. Jei būtina, valstybės narės praneša apie visas išimtines sąlygas, kuriomis buvo tiekiama nafta ir jos produktai, jeigu tai turėjo įtakos biodegalų ir kitų atsinaujinančiųjų degalų pardavimams.Įsigaliojus šiai direktyvai, savo pirmoje ataskaitoje valstybės narės nurodo nacionalinių rodomųjų planinių rodiklių lygį pirmajam tarpsniui. 2006 metų ataskaitoje jos pateikia savo nacionalinius rodomuosius planinius rodiklius antrajam tarpsniui.Šiose ataskaitose motyvuojamas nacionalinių planinių rodiklių nukrypimas nuo 3 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytų rekomenduojamų verčių; motyvai gali būti grindžiami šiomis priežastimis:a) dėl objektyvių veiksnių, kaip antai ribotas nacionalinis biodegalų gamybos iš biomasės potencialas;b) dėl išteklių, skirtų gaminti biomasę, kuri naudojama išgauti energiją kitoms nei transporto reikmėms, kiekio, taip pat dėl nacionalinės transporto degalų rinkos konkrečių techninių ir viešosios nuomonės charakteristikų;c) vadovaujantis nacionalinės politikos kryptimis, atitinkančiomis šios direktyvos tikslus, gana dideli ištekliai buvo paskirstyti kitų transporto degalų, kurie yra atsinaujinančiųjų energijos šaltinių kilmės, gamybai.2. Vėliausiai iki 2006 m. gruodžio 31 d. ir po to kas dvejus metus Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai parengia pažangos įvertinimo ataskaitą apie pažangą, pasiektą naudojant biodegalus ir kitus atsinaujinančiuosius degalus valstybėse narėse.Ataskaita apima mažiausia šiuos dalykus:a) biodegalų ir kitų atsinaujinančiųjų degalų skatinimo priemonių, kurias taikė valstybės narės, efektyvumą pagal sąnaudas;b) vis didėjančios biodegalų ir kitų atsinaujinančiųjų degalų procentinės dalies ekonominius aspektus ir poveikį aplinkai;c) biodegalų ir kitų atsinaujinančiųjų degalų būvio ciklo perspektyvą, siekiant parodyti galimas priemones toliau skatinti tokius degalus, kurie nedaro žalos klimatui ir aplinkai ir turi galimybių tapti konkurencingais ir efektyviais pagal sąnaudas;d) augalų, iš kurių gaminami biodegalai, auginimo darnią pusiausvyrą, ypač žemės naudojimo, auginimo intensyvumo, sėjomainos ir pesticidų naudojimo klausimais;e) įvertinamas biodegalų ir kitų atsinaujinančiųjų degalų naudojimas parodant, kuo jie vieni nuo kitų skiriasi poveikiu klimato kaitai ir CO2 išmetamųjų dujų mažinimui;f) apžvelgiamos pasirinkimo galimybės tolimesnės ateities laikotarpiu diegti energijos efektyvumo priemones transporte.Tam tikrais atvejais Komisija, remdamasi ataskaita, pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymus dėl planinių rodiklių sistemos, pateiktos 3 straipsnio 1 dalyje, pakeitimo. Jeigu ataskaitoje padaryta išvada, kad rodomųjų planinių rodiklių veikiausiai nepavyks pasiekti dėl nepateisinamų ir (arba) atotrūkį nuo naujų mokslo pasiekimų reiškiančių priežasčių, šie pasiūlymai taikomi nacionaliniams planiniams rodikliams, įskaitant ir galimybę nustatyti privalomus rodiklius, bet darant tai tinkama forma.5 straipsnis2 straipsnio 2 dalyje pateiktasis sąrašas gali būti derinamas prie techninės pažangos pasiekimų 6 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka. Derinant atsižvelgtina į biodegalų poveikį aplinkai.6 straipsnis1. Komisijai padeda Komitetas.2. Darant nuorodą į šią straipsnio dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į 8 straipsnio nuostatas.Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje numatytas laikotarpis nustatomas 3 mėn. trukmės.3. Komitetas patvirtina savo darbo tvarkos taisykles.7 straipsnis1. Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję ne vėliau kaip iki 2004 m. gruodžio 31 dienos, įgyvendina šią direktyvą, ir apie tai nedelsdamos praneša Komisijai.Valstybės narės, tvirtindamos šias priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo būdus nustato valstybės narės.2. Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.8 straipsnisŠi direktyva įsigalioja jos paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje dieną.9 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 2003 m. gegužės 8 d.Europos Parlamento varduPirmininkasP. CoxTarybos varduPirmininkasM. Chrisochoïdis[1] OL C 103 E, 2002 4 30, p. 205 ir OL C 331 E, 2002 12 31, p. 291.[2] OL C 149, 2002 6 21, p. 7.[3] OL C 278, 2002 11 14, p. 29.[4] Europos Parlamento 2002 m. liepos 4 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje), Tarybos 2002 m. lapkričio 18 d. bendroji pozicija (OL C 32 E, 2003 2 11, p. 1) ir Europos Parlamento 2002 m. kovo 12 d. sprendimas (dar nepaskelbtas Oficialiajame leidinyje).[5] OL C 198, 1998 6 24, p. 1.[6] OL C 210, 1998 7 6, p. 215.[7] OL C 184, 1999 7 17, p. 23.[8] 2001 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/77/EB dėl elektros, pagamintos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, skatinimo elektros energijos vidaus rinkoje (OL C 283, 2001 10 27, p. 33).--------------------------------------------------


title: 1973 m. gruodžio 17 d. Tarybos direktyva dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių sergėjimo įtaisus, suderinimo

text:
Avis juridique important

|

31974L0061

Official Journal L 038 , 11/02/1974 P. 0022 - 0028 Finnish special edition: Chapter 13 Volume 3 P. 0206  Greek special edition: Chapter 13 Volume 2 P. 0188  Swedish special edition: Chapter 13 Volume 3 P. 0206  Spanish special edition: Chapter 13 Volume 3 P. 0162  Portuguese special edition Chapter 13 Volume 3 P. 0162

TARYBOS DIREKTYVA1973 m. gruodžio 17 d.dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių sergėjimo įtaisus, suderinimo(74/61/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač jos 100 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę ([1]),atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę ([2]),kadangi techniniai reikalavimai, kuriuos motorinės transporto priemonės privalo atitikti pagal nacionalines teisės normas, inter alia, reglamentuoja tokių transporto priemonių sergėjimo įtaisus;kadangi šie reikalavimai pavienėse valstybėse narėse skiriasi; kadangi dėl to būtina, kad visos valstybės narės arba papildytų, arba vietoje galiojančių jose nuostatų priimtų vienodus reikalavimus ypač siekdamos, kad EEB tipo patvirtinimo tvarka, kuri buvo svarstoma 1970 m. vasario 6 d. Tarybos direktyvoje dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių ir jų priekabų tipo patvirtinimą ([3]), suderinimo, galėtų būti taikoma kiekvienam transporto priemonės tipui;kadangi patartina atsižvelgti į pagrindinius techninius reikalavimus, kuriuos yra nustačiusi JTO Europos ekonomikos komisija savo Reglamente Nr. 18 ([4]) ("Vienodos transporto priemonių patvirtinimo nuostatos, atsižvelgiant į tų priemonių sergėjimo įtaisus"), kuris yra pridėtas prie 1958 m. kovo 20 d. sutarties dėl motorinės transporto priemonės įrangos ir sudėtinių dalių patvirtinimo ir abipusio pripažinimo vienodų sąlygų,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisŠioje direktyvoje "motorinė transporto priemonė" - tai kiekviena skirta naudoti kelyje, su kėbulu arba be jo, turinti bent 4 ratus, kurios maksimalus konstrukcinis greitis viršija 25 km/h, transporto priemonė, išskyrus bėgiais važiuojančias transporto priemones, žemės ūkio traktorius ir mechanizmus, taip pat statybos įrenginius.2 straipsnisJokia valstybė narė dėl priežasčių, susijusių su transporto priemonės sergėjimo įtaisu, negali atsisakyti suteikti EEB tipo patvirtinimą arba nacionalinį tipo patvirtinimą transporto priemonei, jeigu tas įtaisas atitinka I priede nurodytus reikalavimus.3 straipsnisJokia valstybė narė dėl priežasčių, susijusių su transporto priemonės įtaisu, negali atsisakyti arba uždrausti parduoti, registruoti, pradėti eksploatuoti ar naudoti transporto priemonę, jeigu tas įtaisas atitinka I priede nurodytus reikalavimus.4 straipsnisTipo patvirtinimą suteikusi valstybė narė imasi būtinų priemonių, kad būtų užtikrinta, jog jai būtų pranešta apie kiekvieną I priedo 2.2 punkte nurodytos sudėtinės dalies arba techninės charakteristikos pakeitimą. Tos valstybės narės kompetentingos institucijos sprendžia, ar turėtų būti atliekami nauji modifikuoto tipo bandymai ir ar turėtų būti parengta nauja ataskaita. Jeigu tų bandymų metu nustatoma, kad šios direktyvos reikalavimų nesilaikoma, leidimas taikyti pakeitimą nesuteikiamas.5 straipsnisVisi būtini pakeitimai, kad I ir II priedų reikalavimai būtų sutvarkyti taip, jog būtų atsižvelgta į technikos pažangą, priimami pagal 1970 m. vasario 6 d. Tarybos direktyvos dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių ir jų priekabų tipo patvirtinimą, suderinimo 13 straipsnyje nustatytą tvarką.6 straipsnis1. Valstybės narės priima nuostatas, kurios, įsigaliojusios per 18 mėnesių nuo pranešimo apie šią direktyvą dienos, įgyvendina šią direktyvą, ir apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.2. Valstybės narės užtikrina, kad šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių nacionalinių įstatymų nuostatų tekstai būtų pateikti Komisijai.7 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1973 m. gruodžio 17 d.Tarybos varduPirmininkasI. NØRGAARDI PRIEDAS ([5])TAIKYMO SRITIS, PARAIŠKA SUTEIKTI EEB TIPO PATVIRTINIMĄ IR TECHNINIAI REIKALAVIMAI1. ĮTAISO ĮRENGIMASKiekvienoje 1970 m. vasario 6 d. direktyvos I priede apibrėžtoje M1 ir N1 kategorijų transporto priemonėje turi būti įrengtas įtaisas, užtikrinantis, kad transporto priemonė nebūtų naudojama neteisėtai. To įtaiso kitų kategorijų transporto priemonėse įrengti nėra privaloma.2. APIBRĖŽIMAIŠioje direktyvoje:(2.1.)2.2. "transporto priemonės tipas" - tai, atsižvelgiant į užtikrinimą, kad transporto priemonė nebūtų naudojama neteisėtai, tokiais pagrindiniais atžvilgiais nesiskirianti motorinių transporto priemonių kategorija:2.2.1. gamintojo pateiktu transporto priemonės tipo aprašu;2.2.2. transporto priemonės sudėtinės dalies arba dalių, kurią (-ias) valdo apsauginis įtaisas, išdėstymu ir projektu;2.2.3. apsauginio įtaiso tipu;2.3. "apsauginis įtaisas" - tai sudėtinių dalių, skirtų užtikrinti, kad transporto priemonės nebūtų galima naudoti neteisėtai, visuma. Apsauginis įtaisas įrengiamas įtaisą, užtikrinantį, kad įprastomis valdymo priemonėmis variklio nebūtų galima paleisti, sujungiant su 1 iš toliau pateiktų įtaisų. Apsauginis įtaisas gali veikti:- vairavimą,- pavarų perjungimo priemones,- pavarų dėžę, arba- gali užtikrinti, kad variklio nebus galima paleisti.2.3.1. Įtaisai, užtikrinantys, kad nebūtų galima išjungti transporto priemonės stabdžių, "apsauginiais įtaisais" nelaikomi.(2.4.)2.5. "vairo mechanizmas" - tai vairuotojo tiesiogiai valdoma vairo mechanizmo dalis, vairo kolonėlė ir pagalbiniai jos gaubtai, vairo velenas, vairo pavaros dėžė bei visos kitos energijai absorbuoti skirtos sudėtinės dalys, jeigu būtų atsitrenkta į vairaratį.3. PARAIŠKA SUTEIKTI EEB TIPO PATVIRTINIMĄ3.1. Paraišką patvirtinti transporto priemonės, atsižvelgiant į įtaisą, užtikrinantį, kad transporto priemonė nebūtų naudojama neteisėtai, tipą įteikia transporto priemonės gamintojas arba tinkamai įgaliotas jo atstovas.3.2. Su paraiška turi būti įteikta po 3 toliau nurodytų dokumentų egzempliorius ir nurodoma tokia informacija:3.2.1. išsamus transporto priemonės tipo aprašas, atsižvelgiant į valdiklio arba agregato, kurį apsauginis įtaisas valdo, išdėstymą ir projektą;3.2.2. apsauginio įtaiso ir jo tvirtinimo transporto priemonėje laikiklio atitinkamo mastelio brėžiniai, kuriuose matyti pakankamai detalių;3.2.3. techninis įtaiso aprašas.3.3. Už tipo patvirtinimo bandymų atlikimą atsakingai techninei tarnybai pristatoma:3.3.1. tipo, kuris turi būti patvirtintas, reikalavimus atitinkanti pavyzdinė transporto priemonė, ir3.3.2. techninės tarnybos prašymu tos transporto priemonės sudėtinės dalys, kurias ta tarnyba laiko svarbiomis, kad būtų galima atlikti 5 ir 6 punktuose nurodytas patikras.4. EEB TIPO PATVIRTINIMAS(4.1.)(4.2.)4.3. Su transporto priemonės EEB tipo patvirtinimo liudijimu pagal II priedėlyje nurodytą pavyzdį turi būti parengtas priedas.(4.4.)(4.4.1.)(4.4.2.)(4.5.)(4.6.)5. BENDRIEJI TECHNINIAI REIKALAVIMAI5.1. Apsauginis įtaisas suprojektuojamas taip, kad jo veikimą būtų būtina nutraukti, jeigu siekiama:5.1.1. įprastu valdikliu paleisti variklį, arba5.1.2. transporto priemonę vairuoti arba pavažiuoti į priekį, paleidus jos variklį.5.2. Kai įtaisas veikia, tų jo dalių, kurios būtinos, kad būtų laikomasi pirmiau minėto 5.1.2 punkto sąlygos, paprastomis priemonėmis padaryti neveiksmingomis nėra įmanoma.5.3. Variklis paleidžiamas ir 5.1 punkto reikalavimų laikomasi pasukant 1 spynos raktą; išskyrus 6.1.6 punkte nustatytą atvejį, rakto negalima visiškai ištraukti iš spynos, jeigu 5.1 punkte nurodytas apsauginis įtaisas veikia arba yra parengtas veikti.5.4. Pirmiau minėtame 5.1 punkte nurodytas apsauginis įtaisas suprojektuojamas taip, kad jo nebūtų galima greitai ir neatkreipiant dėmesio atidaryti, padaryti jį neveiksmingu arba sugadinti.5.5. Apsauginis įtaisas transporto priemonėje įrengiamas kaip neišardomai tvirtinamos įrangos dalis. Apsauginis įtaisas įrengiamas taip, kad net nuėmus to įtaiso korpusą, kai įtaisas yra įjungtas, jį būtų galima išardyti tik specialiais įrankiais. Jeigu apsauginį įtaisą būtų įmanoma padaryti neveiksmingu pašalinus varžtus, tuos varžtus, jeigu tai nėra tokie varžtai, kurių negalima atsukti, uždengia įjungto apsauginio įtaiso sudėtinės dalys.5.6. Spyna patikimai surenkama apsauginiame įtaise.5.7. Taikomose spynose yra ne mažiau kaip 1 000 skirtingų derinių, t. y. 1 derinį atitinkantis raktas vidutiniškai gali atrakinti ne daugiau kaip 1 spyną iš 1 000. Vieno tipo transporto priemonėse kiekvieno tipo derinys pasitaiko maždaug kartą iš 1 000.5.8. Apsauginiai įtaisai yra tokie, kad nebūtų jokios rizikos, jog transporto priemonei važiuojant jie galėtų atsitiktinai įsijungti ir dėl to sumažėtų sauga.5.9. Jeigu apsauginį įtaisą eksploatuojant būtina naudoti ne vairuotojo energiją, o kitą energijos šaltinį, tas šaltinis taikomas tik įtaiso užrakinimo ir atrakinimo sistemai suaktyvinti. Apsauginis įtaisas savo vietoje išlaikomas tik mechaninėmis priemonėmis.5.10. Apsauginiame įtaise papildomai galima įrengti išorinį įspėjamosios garsinės signalizacijos įtaisą, kuris įsijungtų kiekvieną kartą apsauginį įtaisą mėginant atrakinti, padaryti jį neveiksmingu arba sugadinti; to įspėjamosios garsinės signalizacijos įtaiso skleidžiami signalai yra trumpi ir jie automatiškai turėtų nutrūkti ne ilgiau kaip po 30 sekundžių; tuos garsinius signalus įtaisas gali pradėti vėl skleisti tik tada, jeigu apsauginis įtaisas dar kartą įjungiamas. Be to, tuos signalus gali skleisti įprastas transporto priemonėje įrengtas įspėjamosios signalizacijos įtaisas.(5.10.1.)(5.10.2.)6. SPECIALIEJI TECHNINIAI REIKALAVIMAIBe 5 punkte nustatytų bendrųjų techninių reikalavimų, jeigu apsauginis įtaisas yra tokio tipo, kad jis sujungtas su vairo mechanizmu, pavarų dėže arba pavarų perjungimo valdikliu, tas įtaisas atitinka konkrečias to tipo įtaisui toliau nustatytas sąlygas.6.1. Su vairo mechanizmu sujungti apsauginiai įtaisai6.1.1. Su vairo mechanizmu sujungtas apsauginis įtaisas užblokuoja vairo mechanizmą.6.1.2. Neturi būti įmanoma, kad vairo mechanizmas, kai raktas yra apsauginio įtaiso spynoje, būtų netyčia užblokuotas net tada, jeigu pradėjo veikti arba jeigu parengiamas veikti variklio paleidimą blokuojantis įtaisas.6.1.3. Neturi būti įmanoma, kad benzininio variklio uždegimą būtų galima įjungti arba dyzelinį transporto priemonės variklį paleisti įprastu valdikliu tol, kol nebus išjungta vairo mechanizmą blokuojanti spyna.6.1.4. Kai apsauginis įtaisas yra parengtas įtaisyti, jokiu atveju neturi būti įmanoma užtikrinti, jog to apsauginio įtaiso užšovas neužblokuotų vairo mechanizmo.6.1.5. Įjungus apsauginį įtaisą, jo užšovo ilgis yra pakankamas, kad būtų užtikrinta, jog apsauginis įtaisas būtų veiksmingas net ir šiek tiek sudilus jo užšovui.6.1.6. Jeigu apsauginis įtaisas yra toks, kad raktą galima ištraukti ne vairo mechanizmo užrakinimo, o kitoje padėtyje, tas įtaisas suprojektuojamas taip, jog veiksmų, kuriuos būtina atlikti, kad būtų nustatyta ta kita rakto ištraukimo padėtis, nebūtų galima atlikti netyčia.6.1.7. Apsauginis įtaisas yra pakankamai tvirtas, kad neapgadindamas vairo mechanizmo, dėl ko galimas daiktas kiltų pavojus saugai, abejomis kryptimis vertikaliai vairo veleno ašiai ir esant statinėms sąlygoms galėtų išlaikyti 19,6 mdaN sukimo momentą.6.2. Su pavarų dėže sujungti apsauginiai įtaisaiSu pavarų dėže sujungtas apsauginis įtaisas užtikrina, kad nesisuktų varantieji transporto priemonės ratai.6.3. Su pavarų perjungimo valdikliu sujungti apsauginiai įtaisai6.3.1. Su pavarų perjungimo valdikliu sujungtas apsauginis įtaisas yra tinkamas, kad juo būtų galima užtikrinti, jog pavarų nebūtų galima perjungti.6.3.2. Jei tai yra rankomis valdomos pavarų dėžės, turi būti įmanoma, kad pavarų perjungimo svirtį būtų galima užblokuoti tik tokiose padėtyse: atbulinės eigos ir išjungtos pavaros arba tik atbulinės eigos padėtyje.6.3.3. Jei tai yra automatinės pavarų dėžės, jas turi būti įmanoma užblokuoti tik "Stovėjimo" padėtyje; leidžiama, kad automatines pavarų dėžes būtų galima užblokuoti "išjungtos pavaros" padėtyje.(7.)(8.)(9.)(10.)(11.)II PRIEDASAdministracijos pavadinimasPAVYZDYSPRANEŠIMAS DĖL MOTORINĖS TRANSPORTO PRIEMONĖS TIPO PATVIRTINIMO(arba atsisakymo tipo patvirtinimą suteikti ar to patvirtinimo paskelbimo netekusiu galios motorinės transporto priemonės tipui, atsižvelgiant į jos sergėjimo įtaisą)Patvirtinimo Nr. 1. Motorinės transporto priemonės prekės pavadinimas arba ženklas ..2. Transporto priemonės tipas ..3. Gamintojo pavadinimas ir adresas 4. Jeigu yra toks, gamintojo atstovo pavadinimas ir adresas .5. Trumpas apsauginio įtaiso, jo pritvirtinimo priemonių bei transporto priemonės sudėtinės dalies arba funkcijos, kuriuos tas įtaisas valdo, aprašas, išskyrus variklio paleidimą, vairo mechanizmą, pavarų perjungimo valdiklį, pavarų dėžę, užtikrinant, kad nebūtų eksploatuojamas variklis ([6]) .6. Transporto priemonėje įrengtas papildomas tokio tipo garsinis įspėjamosios signalizacijos įtaisas ..7. Tipui patvirtinti transporto priemonės pristatymo data .8. Tipo patvirtinimo bandymus atliekanti techninė tarnyba ..9. Tos techninės tarnybos ataskaitos parengimo data 10. Tos techninės tarnybos parengtų ataskaitų skaičius 11. Tipo patvirtinimas suteiktas/jį suteikti atsisakyta (1)12. Vieta 13. Data .14. Parašas 15. Prie šio pranešimo pridedami pirmiau nurodytą tipo patvirtinimo numerį turintys tokie dokumentai:.. apsauginio įtaiso ir jo pritvirtinimo priemonių bei tuo įtaisu valdomų transporto priemonės sudėtinių dalių brėžiniai, schemos ir planai, apsauginio įtaiso ir kitų sudėtinių dalių, kurios taikomos užtikrinti, kad transporto priemonė nebūtų naudojama neteisėtai, nuotraukos.[1] OL C 112, 1972 10 27, p. 16.[2] OL C 60, 1973 7 26, p. 12.[3] OL L 42, 1970 2 23, p. 1.[4] EEB, Geneva, E/EBE/324 - E/EBE/TRANS/505/redag. 17 pried.[5] Priedo tekstas beveik atitinka JTO Europos ekonomikos komisijos reglamento Nr. 18 tekstą, visų pirma yra vienodas punktų skaičius, dėl šios priežasties, kai Reglamento Nr. 18 punktas atitikmens šioje direktyvoje neturi, skaičius kaip nuoroda pateiktas skliaustuose.[6] Nereikalinga išbraukti.