title: 2009 m. lapkričio 23 d. Komisijos direktyva 2009/141/EB, iš dalies keičianti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/32/EB I priedą dėl didžiausio leistino arseno, teobromino, Datura sp., Ricinus communis L., Croton tiglium L. ir Abrus precatorius L. kiekio (Tekstas svarbus EEE)

text:
24.11.2009

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 308/20

      KOMISIJOS DIREKTYVA 2009/141/EB
   2009 m. lapkričio 23 d.
   iš dalies keičianti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/32/EB I priedą dėl didžiausio leistino arseno, teobromino, Datura sp., Ricinus communis L., Croton tiglium L. ir Abrus precatorius L. kiekio
   (Tekstas svarbus EEE)
   EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
   atsižvelgdama į 2002 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/32/EB dėl nepageidaujamų medžiagų gyvūnų pašaruose (1), ypač į jos 8 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Direktyvoje 2002/32/EB nustatyta, kad draudžiama naudoti gyvūnų pašarams skirtus produktus, kuriuose nepageidaujamų medžiagų kiekis viršija tos direktyvos I priede nustatytą didžiausią leistiną kiekį.

               (2)

               Dėl pašarų, gautų perdirbus žuvį ar kitus jūros gyvūnus, nesenai valstybių narių kompetentingų institucijų pateiktoje informacijoje apie bendrą arseno (organinio ir neorganinio arseno kiekis kartu paėmus) kiekį nurodyta, kad būtina didinti tam tikrą didžiausią leistiną bendrą arseno kiekį. Šalutiniai žuvų filė gamybos pramonės produktai yra vertingos žuvų miltų ir žuvų taukų, naudojamų kombinuotuosiuose pašaruose, ypač žuvų pašaruose, gamybos žaliavos.

               (3)

               Padidinus didžiausią leistiną bendrą arseno kiekį pašaruose, gautuose perdirbus žuvį ar kitus jūros gyvūnus, ir žuvų pašaruose, didžiausias leistinas neorganinio arseno kiekis liktų nepakitęs. Kadangi galimą neigiamą arseno poveikį gyvūnų ir žmonių sveikatai lemia pašaruose arba maisto produktuose esanti neorganinio arseno dalis, o organinio arseno junginių toksiškumas yra labai mažas (2), padidintas bendras arseno kiekis neturi įtakos gyvūnų ir visuomenės sveikatos apsaugai.

               (4)

               Direktyvos 2002/32/EB I priede arseno kiekis reiškia bendrą arseno kiekį siekiant nustatyti didžiausią leistiną kiekį, kadangi nėra standartizuoto įprastinio neorganinio arseno analizės metodo. Tačiau tuomet, kai kompetentingų institucijų prašymu atliekama neorganinio arseno kiekio analizė, tame priede yra nustatytas didžiausias leistinas neorganinio arseno kiekis.

               (5)

               Kadangi tam tikrais atvejais ekstrahavimo metodas turi didelį poveikį bendro arseno kiekio analizės rezultatui, tikslinga nurodyti ekstrahavimo procedūrą, į kurią reikės atsižvelgti atliekant oficialią kontrolę.

               (6)

               Kompetentingų institucijų ir suinteresuotųjų šalių organizacijų pateiktoje informacijoje nurodyta, kad mikroelementų sudėtinių dalių funkcinei grupei priklausančiuose prieduose, kurie patvirtinti taikant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1831/2003 (3), yra didelis arseno kiekis. Tikslinga nustatyti didžiausią leistiną arseno kiekį šiuose prieduose siekiant apsaugoti gyvūnų ir visuomenės sveikatą.

               (7)

               Dėl teobromino Europos maisto saugos tarnyba (toliau – EMST) 2008 m. birželio 10 d. paskelbtoje nuomonėje (4) padarė išvadą, kad dabartiniu didžiausiu leistinu teobromino kiekiu gali būti nevisiškai apsaugotos tam tikros gyvūnų rūšys. Tarnyba atkreipė dėmesį į galimą neigiamą poveikį kiaulėms, šunims ir arkliams ir melžiamų karvių pieno gaminimuisi. Todėl tikslinga nustatyti mažesnį didžiausią leistiną kiekį.

               (8)

               Dėl Datura sp. esančių alkaloidų EMST 2008 m. balandžio 9 d. paskelbtoje nuomonėje (5) padarė išvadą, kad, kadangi tropano alkaloidų yra visose Datura sp., siekiant apsaugoti gyvūnų, visų pirma kiaulių, sveikatą, tikslinga didžiausią leistiną Datura stramonium L. kiekį, kaip nurodyta Direktyvos 2002/32EB I priede, taikyti visoms Datura sp.

               (9)

               Dėl ricino, gauto iš Ricinus communis L., EMST 2008 m. birželio 10 d. paskelbtoje nuomonėje (6) padarė išvadą, kad dėl panašaus iš Ricinus communis L. (ricino), Croton tiglium L. (krotino) ir Abrus precatorius L. (abrino) gautų toksinų toksinio poveikio tikslinga didžiausią leistiną Ricinus communis L. kiekį, kaip nurodyta Direktyvos 2002/32/EB I priede, taikyti taip pat Croton tiglium L. ir Abrus precatorius L., pavieniams arba mišinyje.

               (10)

               Todėl Direktyvą 2002/32/EB reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti.

               (11)

               Šioje direktyvoje numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę ir nei Europos Parlamentas, nei Taryba joms neprieštaravo,

         PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:
   1 straipsnis
   Direktyvos 2002/32/EB I priedas iš dalies keičiamas pagal šios direktyvos priedą.
   2 straipsnis
   Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję ne vėliau kaip iki 2010 m. liepos 1 d., įgyvendina šią direktyvą. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų nuostatų tekstus ir tų nuostatų bei šios direktyvos atitikties lentelę.
   Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, jose pateikia nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda pateikiama jas oficialiai skelbiant. Valstybės narės nustato tokios nuorodos pateikimo tvarką.
   3 straipsnis
   Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
   4 straipsnis
   Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

      Priimta Briuselyje 2009 m. lapkričio 23 d.

            Komisijos vardu

         Androulla VASSILIOU

            Komisijos narė

      (1)  OL L 140, 2002 5 30, p. 10.

      (2)  Europos maisto saugos tarnybos (EMST) mokslininkų grupės teršalų maisto grandinėje klausimais Europos Komisijos prašymu patvirtinta nuomonė dėl arseno kaip nepageidaujamos medžiagos gyvūnų pašaruose, EMST leidinys (2005 m.) 180, p. 1–35.

      (3)  OL L 268, 2003 10 18, p. 29.

      (4)  Mokslininkų grupės teršalų maisto grandinėje klausimais Europos Komisijos prašymu patvirtinta nuomonė dėl teobromino kaip nepageidaujamos medžiagos gyvūnų pašaruose. EMST leidinys (2008 m.) 725, p. 1–66.

      (5)  Mokslininkų grupės teršalų maisto grandinėje klausimais Europos Komisijos prašymu patvirtinta nuomonė dėl tropano alkaloidų iš Datura sp. kaip nepageidaujamos medžiagos gyvūnų pašaruose. EMST leidinys (2008 m.) 691, p. 1–55.

      (6)  Mokslininkų grupės teršalų maisto grandinėje klausimais Europos Komisijos prašymu patvirtinta nuomonė dėl ricino iš Ricinus communis kaip nepageidaujamos medžiagos gyvūnų pašaruose. EMST leidinys (2008 m.) 726, p. 1–38.

      PRIEDAS
      Direktyvos 2002/32/EB I priedas iš dalies keičiamas taip:

                  1)

                  1 eilutė „Arsenas“ pakeičiama taip:

                              Nepageidaujamos medžiagos

                              Gyvūnų pašarams skirti produktai

                              Didžiausias leistinas kiekis mg/kg (ppm) pašaruose, kurių drėgnis 12 %

                              (1)

                              (2)

                              (3)

                                          „1.

                                          Arsenas (1)
                                              (2)

                              Pašarinės žaliavos, išskyrus:

                              2

                                          —

                                          žolės, džiovintos liucernos ir džiovintų dobilų miltus, džiovintų cukrinių runkelių išspaudas ir džiovintos cukrinių runkelių melasos išspaudas

                              4

                                          —

                                          presuotus palmių riešutų branduolius

                              4 (3)

                                          —

                                          fosfatus ir karbonatingus jūrinius dumblius

                              10

                                          —

                                          kalcio karbonatą

                              15

                                          —

                                          magnio oksidą

                              20

                                          —

                                          pašarus, gautus perdirbus žuvį arba kitus jūrinius gyvūnus, įskaitant žuvį

                              25 (3)

                                          —

                                          jūrinių dumblių miltus ir iš jūrinių dumblių gautas pašarines žaliavas.

                              40 (3)

                              Geležies dalelės naudojamos kaip indikatorius.

                              50

                              Mikroelementų sudėtinių dalių funkcinei grupei priklausantys priedai, išskyrus:

                              30

                                          —

                                          vario sulfato pentahidratą ir vario karbonatą

                              50

                                          —

                                          cinko oksidą, mangano oksidą ir vario oksidą.

                              100

                              Visaverčiai pašarai, išskyrus:

                              2

                                          —

                                          žuvims skirtus visaverčius pašarus ir kailiniams žvėreliams skirtus visaverčius pašarus.

                              10 (3)

                              Pašarų papildai, išskyrus:

                              4

                                          —

                                          mineralinius pašarus.

                              12

                  2)

                  10 eilutė „Teobrominas“ keičiama taip:

                              Nepageidaujamos medžiagos

                              Gyvūnų pašarams skirti produktai

                              Didžiausias leistinas kiekis mg/kg (ppm) pašaruose, kurių drėgnis 12 %

                              (1)

                              (2)

                              (3)

                                          „10.

                                          Teobrominas

                              Visaverčiai pašarai, išskyrus:

                              300

                                          —

                                          visaverčius pašarus kiaulėms

                              200

                                          —

                                          visaverčius pašarus šunims, triušiams, arkliams ir kailiniams žvėreliams.

                              50“

                  3)

                  14 eilutė „Piktžolių sėklos ir nemalti bei nesmulkinti vaisiai, kuriuose yra alkaloidų, glikozidų ir kitų toksinių medžiagų“ pakeičiama taip:

                              Nepageidaujamos medžiagos

                              Gyvūnų pašarams skirti produktai

                              Didžiausias leistinas kiekis mg/kg (ppm) pašaruose, kurių drėgnis 12 %

                              (1)

                              (2)

                              (3)

                                          „14.

                                          Piktžolių sėklos ir nemalti bei nesmulkinti vaisiai, kuriuose yra alkaloidų, glikozidų ir kitų toksinių medžiagų, pavienių arba mišinyje, įskaitant:

                              Visi pašarai

                              3 000

                                 Datura sp.

                              1 000“

                  4)

                  15 eilutė „Ricinmedis – Ricinus communis L.“ pakeičiama taip:

                              Nepageidaujamos medžiagos

                              Gyvūnų pašarams skirti produktai

                              Didžiausias leistinas kiekis mg/kg (ppm) pašaruose, kurių drėgnis 12 %

                              (1)

                              (2)

                              (3)

                                          „15.

                                             Ricinus communis L., Croton tiglium L. ir Abrus precatorius L. sėklos ir lukštai, taip pat perdirbti dariniai (4), pavieniai arba mišinyje.

                              Visi pašarai

                              10

                  5)

                  34 eilutė „Vaistinis krotonmedis – Croton tiglium L.“ išbraukiama.

         (1)  Didžiausias leistinas kiekis reiškia bendrą arseno kiekį.

         (2)  Didžiausias leistinas kiekis gaunamas atliekant arseno analizinį nustatymą – 30 minučių ekstrahuojant nitrato rūgštyje (5 % w/w) virimo temperatūroje. Gali būti taikomos tolygios ekstrahavimo procedūros, jei galima įrodyti, kad jos pasižymi tokiu pačiu ekstrahavimo veiksmingumu.

         (3)  Kompetentingų institucijų prašymu atsakingas operatorius turi atlikti analizę, kuria įrodoma, kad neorganinio arseno kiekis yra mažesnis už 2 ppm. Ši analizė ypač svarbi jūrinių dumblių rūšims Hizikia fusiforme.“

         (4)  Nustatoma analiziniu mikroskopu.“


title: 2000 m. liepos 20 d. Tarybos direktyva 2000/47/EB iš dalies keičianti Direktyvas 69/169/EEB ir 92/12/EEB dėl alaus įvežimui į Suomiją taikomų laikinų kiekybinių apribojimų

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

32000L0047

Oficialusis leidinys L 193 , 29/07/2000 p. 0073 - 0074

		Tarybos direktyva 2000/47/EB2000 m. liepos 20 d.iš dalies keičianti Direktyvas 69/169/EEB ir 92/12/EEB dėl alaus įvežimui į Suomiją taikomų laikinų kiekybinių apribojimųEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 93 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą [1],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [2],atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [3],kadangi:(1) 1992 m. vasario 25 d. Tarybos direktyvos 92/12/EEB dėl bendrųjų procedūrų, susijusių su akcizais apmokestinamais produktais, ir dėl tokių produktų laikymo, judėjimo ir kontrolės [4] 26 straipsnis suteikia Suomijai teisę išlaikyti 15 litrų kiekybinį apribojimą kitose valstybėse narėse įsigytam alui, kaip nurodyta Austrijos, Suomijos ir Švedijos stojimo akte, kuris yra atleistas nuo Suomijos mokesčių.(2) Suomija turėtų imtis priemonių, kad užtikrintų, jog alaus įvežimui iš trečiųjų šalių nebūtų sudarytos palankesnės sąlygos nei šio produkto įvežimui iš valstybių narių.(3) Direktyvos 92/12/EEB 26 straipsnis leidžia Suomijai iki 2003 m. gruodžio 31 d. toliau taikyti tuos pačius kiekybinius apribojimus prekėms, kurios gali būti įvežtos į jos teritoriją be paskesnio akcizų mokėjimo, kokie buvo taikomi 1996 m. gruodžio 31 d., palaipsniui panaikinant šiuos apribojimus.(4) 1969 m. gegužės 28 d. Tarybos direktyva 69/169/EEB dėl įstatymų, reglamentų ar administracinės praktikos nuostatų dėl importo kelionių tarptautiniais maršrutais atveju atleidimo nuo apyvartos ir akcizo mokesčių suderinimo [5] 4 ir 5 straipsniuose nustato neapmokestinamas normas akcizais apmokestinamoms prekėms, vežamoms keliaujančių asmenų, atvykstančių iš kitų nei valstybės narės šalių, bagaže tada, kai toks įvežimas yra nekomercinio pobūdžio.(5) Direktyvos 92/12/EEB 26 straipsnio nuostatos nukrypsta nuo pagrindinio vidaus rinkos principo, t. y. jos piliečių teisės Bendrijos teritorijoje vežti asmeniniam naudojimui įsigytas prekes be papildomų mokestinių prievolių, todėl būtina kuo greičiau apriboti šio straipsnio veikimą.(6) Pagal susidariusias aplinkybes reikia keliais etapais didinti dabar galiojantį kiekybinį apribojimą alaus įsigijimui iš kitų valstybių narių, kad Suomijoje galiojančios taisyklės būtų palaipsniui suvienodintos su Bendrijos taisyklėmis, nustatytomis Direktyvos 92/12/EEB 8 ir 9 straipsniuose, ir užtikrinti bet kokių normų alui taikymo Bendrijos viduje atsisakymą iki 2003 m. gruodžio 31 d., kaip numatyta minėtos direktyvos 26 straipsnio 1 dalyje.(7) Dėl padidėjusio, inter alia, alaus įvežimo asmeniniams tikslams Suomija susiduria su alkoholio politikos, socialinių reikalų ir sveikatos politikos bei viešosios tvarkos problemomis.(8) Suomija pageidavo gauti išlygą taikyti ne mažesnį kaip 6 litrų apribojimą alui, įvežamam iš šalių, kurios nėra valstybės narės.(9) Atsižvelgiama į Suomijos geografinę padėtį, jos mažmenininkų, prekiaujančių pasienio regionuose, ekonominius sunkumus ir reikšmingą pajamų netekimą dėl padidėjusio alaus įvežimo iš šalių, kurios nėra valstybės narės.(10) Todėl būtina leisti Suomijai taikyti ne mažesnį kaip 6 litrų apribojimą alui, įvežamam iš šalių, kurios nėra valstybės narės.(11) Šią išlygą reikia taikyti dvejus metus ilgiau nei apribojimus alui, įvežamam į Suomiją iš kitų valstybių narių, kad Suomijos mažmeninė prekyba galėtų prisitaikyti prie naujų aplinkybių,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisDirektyvos 69/169/EEB 5 straipsnis papildomas tokia dalimi:"9. Taikant išlygą 4 straipsnio 1 daliai, iki 2005 m. gruodžio 31 d. Suomijai leidžiama taikyti ne mažesnį kaip 6 litrų kiekinį apribojimą alui, įvežamam iš šalių, kurios nėra valstybės narės".2 straipsnisDirektyvos 92/12/EEB 26 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa papildoma tokiu sakiniu:"Įsigaliojus Suomijos įstatymui, perkeliančiam Direktyvos 69/169/EEB 5 straipsnio 9 dalį, Suomija padidina kiekybinių apribojimų ribą alui mažiausiai iki 24 litrų, nuo 2001 m. sausio 1 d. – mažiausiai iki 32 litrų ir nuo 2003 m. sausio 1 d. – mažiausiai iki 64 litrų."3 straipsnis1. Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad šios direktyvos būtų pradėta laikytis ne vėliau kaip nuo 2000 m. lapkričio 1 d. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.Valstybės narės, priimdamos šias nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Tokios nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.2. Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.4 straipsnisŠi direktyva įsigalioja trečią dieną po jos paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.5 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 2000 m. liepos 20 d.Tarybos varduPirmininkasF. Parly[1] OL 177 E, 2000 6 27, p. 93.[2] 2000 m. liepos 14 d. pareikšta nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).[3] 2000 m. gegužės 24 d. pareikšta nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).[4] OL L 76, 1992 3 23, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 96/99/EB (OL L 8, 1997 1 11, p. 12).[5] OL L 133, 1969 6 4, p. 6. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 94/4/EB (OL L 60, 1994 3 3, p. 14).--------------------------------------------------


title: 2009 m. lapkričio 27 d. Komisijos direktyva 2009/149/EB, iš dalies keičianti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/49/EB nuostatas, susijusias su bendraisiais saugos rodikliais ir bendraisiais avarijų išlaidų apskaičiavimo metodais (Tekstas svarbus EEE)

text:
28.11.2009

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 313/65

      KOMISIJOS DIREKTYVA 2009/149/EB
   2009 m. lapkričio 27 d.
   iš dalies keičianti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/49/EB nuostatas, susijusias su bendraisiais saugos rodikliais ir bendraisiais avarijų išlaidų apskaičiavimo metodais
   (Tekstas svarbus EEE)
   EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
   atsižvelgdama į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/49/EB dėl saugos Bendrijos geležinkeliuose ir iš dalies pakeičiančią Tarybos direktyvą 95/18/EB dėl geležinkelio įmonių licencijavimo bei Direktyvą 2001/14/EB dėl geležinkelių infrastruktūros pajėgumų paskirstymo, mokesčių už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra ėmimo ir saugos sertifikavimo (Saugos geležinkeliuose direktyvą) (1), visų pirma į jos 5 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdama į 2008 m. rugsėjo 29 d. Europos geležinkelio agentūros rekomendaciją (ERA/REC/SAF/02-2008),
   kadangi:

               (1)

               Direktyvos 2004/49/EB 5 straipsnio 2 dalyje su pataisymais numatyta galimybė peržiūrėti minėtos direktyvos I priedą ir įtraukti į jį bendruosius bendrųjų saugos rodiklių (BSR) ir avarijų išlaidų apskaičiavimo metodų apibrėžimus.

               (2)

               Direktyvos 2004/49/EB 5 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad siekiant lengviau įvertinti, ar pasiekti bendrieji saugos tikslai, turi būti renkama informacija apie bendruosius saugos rodiklius. Remiantis minėtos direktyvos 7 straipsnio 3 dalimi, bendrieji saugos tikslai turėtų būti papildyti ekonominio poveikio, susijusio su rizikos priimtinumu visuomenei, vertinimu. Pagrindinis bendrųjų saugos rodiklių tikslas turėtų būti įvertinti saugos lygį ir palengvinti bendrųjų saugos tikslų ekonominio poveikio vertinimą. Todėl būtina pereiti nuo rodiklių, susijusių su geležinkelių sektoriui tenkančiomis visų avarijų išlaidomis, prie rodiklių, susijusių su avarijų ekonominiu poveikiu visuomenei.

               (3)

               Piniginės vertės suteikimas geresnei saugai turėtų būti vertinamas atsižvelgiant į ribotas viešosios politikos priemonėms skiriamas biudžeto lėšas. Todėl, siekiant atrinkti iniciatyvas, kurios užtikrintų efektyviausią išteklių paskirstymą, įvairias priemones reikia suskirstyti pagal svarbą.

               (4)

               2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 881/2004, įsteigiančio Europos geležinkelio agentūrą (Agentūros reglamento) (2) 9 straipsnyje Agentūrai suteikiamas įgaliojimas sukurti tinklą su nacionalinėmis valdžios institucijomis, atsakingomis už saugą, ir nacionalinėmis valdžios institucijomis, atsakingomis už tyrimus, kad būtų apibrėžtas bendrųjų saugos rodiklių, nurodytų Direktyvos 2004/49/EB I priede, turinys. Vykdydama šį įgaliojimą 2008 m. rugsėjo 29 d. Agentūra pateikė rekomendaciją dėl Direktyvos 2004/49/EB I priedo peržiūros: bendruosius bendrųjų saugos rodiklių ir avarijų ekonominio poveikio vertinimo metodų apibrėžimus (ERA/REC/SAF/02-2008).

               (5)

               Todėl Direktyvos 2004/49/EB I priedas turėtų būti iš dalies pakeistas.

               (6)

               Šioje direktyvoje nustatytos priemonės atitinka Direktyvos 96/48/EB 21 straipsniu įsteigto komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:
   1 straipsnis
   Direktyvos 2004/49/EB I priedas pakeičiamas šios direktyvos priedo tekstu.
   2 straipsnis
   1.   Valstybės narės priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję ne vėliau kaip iki 2010 m. birželio 18 d., įgyvendina šią direktyvą. Priimtų nuostatų tekstus ir minėtų nuostatų bei šios direktyvos atitikties lentelę jos nedelsdamos pateikia Komisijai.
   Valstybės narės, priimdamos šias nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.
   2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių nacionalinės teisės aktų nuostatų tekstus.
   3 straipsnis
   Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
   4 straipsnis
   Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

      Priimta Briuselyje 2009 m. lapkričio 27 d.

            Komisijos vardu

         Antonio TAJANI

            Pirmininko pavaduotojas

      (1)  OL L 164, 2004 4 30, p. 44.

      (2)  OL L 164, 2004 4 30, p. 1.

      PRIEDAS

            „I PRIEDAS

               BENDRIEJI SAUGOS RODIKLIAI

            Saugos institucijos kasmet praneša apie bendruosius saugos rodiklius. Pirmasis ataskaitinis laikotarpis yra 2010 metai.
            Apie rodiklius, susijusius su 2 straipsnio 2 dalies a ir b punktuose nurodyta veikla, turėtų būti atsiskaitoma atskirai (jeigu jie pateikiami).
            Jeigu po ataskaitos pateikimo nustatoma naujų faktų arba klaidų, atsiradus pirmai patogiai galimybei ir ne vėliau kaip kitų metų metinėje ataskaitoje saugos institucija papildo arba pataiso konkrečių metų rodiklius.
            2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 91/2003 dėl geležinkelių transporto statistikos (1) 1 antraštiniame punkte išvardytiems avarijų rodikliams taikomas tiek, kiek informacija yra prieinama.
            1.   Avarijų rodikliai

                        1.1.

                        Visas ir sąlyginis (tenkantis traukinio nuvažiuotiems kilometrams) didelių avarijų skaičius, suskirstytas pagal šias avarijų rūšis:

                                    —

                                    traukinių susidūrimai, įskaitant susidūrimus su kliūtimis gabarito ribose,

                                    —

                                    traukinių nuriedėjimai nuo bėgių,

                                    —

                                    avarijos geležinkelio pervažose, įskaitant avarijas, į kurias pateko geležinkelio pervažose esantys pėstieji,

                                    —

                                    avarijos dėl judančių riedmenų, per kurias nukentėjo žmonės, išskyrus savižudybes,

                                    —

                                    gaisrai geležinkelio riedmenyse,

                                    —

                                    kita.

                              Apie kiekvieną didelę avariją atsiskaitoma pagal pirminės avarijos rūšį, net jeigu antrinės avarijos pasekmės yra skaudesnės, pvz., gaisras, kilęs traukiniui nuriedėjus nuo bėgių.

                        1.2.

                        Visas ir sąlyginis (tenkantis traukinio nuvažiuotiems kilometrams) sunkiai sužalotų ir žuvusių asmenų pagal avarijų rūšis skaičius, suskirstytas į šias kategorijas:

                                    —

                                    keleiviai (taip pat ir skaičius, tenkantis visam keleivio nuvažiuotų kilometrų skaičiui ir keleivinio traukinio nuvažiuotų kilometrų skaičiui),

                                    —

                                    darbuotojai, įskaitant rangovų personalą,

                                    —

                                    geležinkelio pervažų naudotojai,

                                    —

                                    pašaliniai asmenys geležinkelio zonoje,

                                    —

                                    kiti.

                  2.   Pavojingų krovinių rodikliai

            Visas ir sąlyginis (tenkantis traukinio nuvažiuotiems kilometrams) avarijų, susijusių su pavojingų krovinių vežimu, skaičius, suskirstytas į šias kategorijas:

                        —

                        avarijos, susijusios su bent vienu pavojingus krovinius vežančiu geležinkelio riedmeniu, kaip apibrėžta priedėlyje,

                        —

                        avarijų, per kurias pavojingi kroviniai pateko į aplinką, skaičius.

                  3.   Savižudybių rodikliai

            Visas ir sąlyginis (tenkantis traukinio nuvažiuotiems kilometrams) savižudybių skaičius.
            4.   Avarijų grėsmės rodikliai

            Visas ir sąlyginis (tenkantis traukinio nuvažiuotiems kilometrams) skaičius:

                        —

                        lūžusių bėgių,

                        —

                        bėgių kelio šoninių išlinkimų,

                        —

                        klaidingo signalizavimo atvejų,

                        —

                        pravažiuotų draudžiamųjų signalų,

                        —

                        eksploatuojamų riedmenų sugadintų ratų ir ašių.

                  Apie kiekvieną grėsmę, dėl kurios įvyko arba neįvyko avarijos, turi būti pranešta. Apie grėsmę, dėl kurios įvyko avarija, pranešama pagal BSR dėl avarijų grėsmės; apie įvykusias dideles avarijas pranešama pagal 1 antraštiniame punkte nurodytą BSR dėl avarijų.
            5.   Rodikliai ekonominiam avarijų poveikiui įvertinti

            Visa suma eurais ir sąlyginis (tenkantis traukinio nuvažiuotiems kilometrams) skaičius:

                        —

                        žūčių ir sunkių sužalojimų skaičius, padaugintas iš išvengtos aukos vertės (angl. Value of Preventing a Casualty, VPC),

                        —

                        aplinkai padarytos žalos vertė,

                        —

                        riedmenims arba infrastruktūrai padarytos materialinės žalos vertė,

                        —

                        vėlavimų dėl avarijų vertė.

                  Saugos institucijos praneša arba apie visų avarijų ekonominį poveikį, arba tik apie didelių avarijų ekonominį poveikį. Šis pasirinkimas aiškiai nurodomas 18 straipsnyje minimoje metinėje ataskaitoje.
            VPC – tai visuomenės nustatyta išvengtos aukos vertė, ir ja negalima vadovautis skiriant kompensaciją į avarijas patekusiems subjektams.
            6.   Rodikliai, susiję su infrastruktūros technine sauga ir jos diegimu

                        6.1.

                        Bėgių kelių, kuriuose veikia automatinė traukinių apsauga (ATP, angl. Automatic Train Protection), procentinė dalis ir traukinio nuvažiuotų kilometrų naudojant veikiančias ATP sistemas procentinė dalis.

                        6.2.

                        Geležinkelio pervažų skaičius (iš viso, tenkantis geležinkelių kelio kilometrui ir tenkantis bėgių kelio kilometrui) pagal šiuos aštuonis geležinkelio pervažų tipus:

                                    a)

                                    aktyviosios geležinkelio pervažos su:

                                                i)

                                                automatine naudotojų įspėjimo sistema;

                                                ii)

                                                automatine naudotojų apsaugos sistema;

                                                iii)

                                                automatine naudotojų apsaugos ir įspėjimo sistema;

                                                iv)

                                                automatine naudotojų apsaugos ir įspėjimo sistema ir bėgių apsauga;

                                                vii)

                                                rankinio valdymo naudotojų įspėjimo sistema;

                                                vi)

                                                rankinio valdymo naudotojų apsaugos sistema;

                                                vii)

                                                automatine naudotojų apsaugos ir įspėjimo sistema;

                                    b)

                                    pasyviosios geležinkelio pervažos.

                  7.   Saugos valdymo rodikliai

            Geležinkelių infrastruktūros valdytojų ir geležinkelio įmonių atlikti vidaus auditai, kaip nurodyta saugos valdymo sistemos dokumentuose. Bendras atliktų auditų skaičius ir reikalaujamų (ir (arba) planuojamų) auditų skaičius procentine išraiška.
            8.   Apibrėžimai

            Bendrieji BSR ir avarijų ekonominio poveikio vertinimo metodų apibrėžimai pateikti priedėlyje.

               Priedėlis

                  Bendrieji BSR ir avarijų ekonominio poveikio vertinimo metodų apibrėžimai

               1.   Avarijų rodikliai

                           1.1.

                           Didelė avarija – avarija, į kurią pateko bent vienas judantis geležinkelio riedmuo ir žuvo ar buvo sunkiai sužeistas bent vienas asmuo arba padaryta didelė žala riedmenims, bėgiams, kitiems įrenginiams ar aplinkai arba ilgam buvo sustabdytas eismas. Ši sąvoka neapima avarijų dirbtuvėse, sandėliuose ir depuose.

                           1.2.

                           Didelė žala riedmenims, bėgiams, kitiems įrenginiams ar aplinkai – 150 000 EUR arba didesnės vertės žala.

                           1.3.

                           Laikoma, kad „eismas sustabdytas ilgam“, jei traukinių eismas pagrindiniu geležinkelių keliu sustabdomas šešioms valandoms arba ilgiau.

                           1.4.

                           Traukinys – tai vieno ar daugiau lokomotyvų arba automotrisių traukiamas vienas ar daugiau geležinkelio riedmenų arba viena judanti automotrisė, kuriems suteiktas tam tikras numeris arba nurodyta konkreti paskirtis, riedantys iš pradinės nustatytos vietos į galutinę nustatytą vietą. Vieninis lokomotyvas, t. y. lokomotyvas, netraukiantis jokio geležinkelio riedmens, laikomas traukiniu.

                           1.5.

                           Traukinių susidūrimai, įskaitant susidūrimus su kliūtimis gabarito ribose – priekinis, galinis arba šoninis susidūrimas, kai vieno traukinio dalis susiduria su kito traukinio dalimi arba su:

                                       i)

                                       manevruojamaisiais geležinkelių riedmenimis;

                                       ii)

                                       objektais, stacionariai įtaisytais arba laikinai esančiais bėgių kelyje arba šalia jo (išskyrus objektus pervažose, kuriuos pametė pervažą kertanti transporto priemonė arba pervažos naudotojas).

                           1.6.

                           Traukinio nuriedėjimas nuo bėgių – įvykis, kai bent vienas traukinio ratas nuvažiuoja nuo bėgių.

                           1.7.

                           Avarijos geležinkelio pervažose – geležinkelio pervažoje įvykusios avarijos, į kurias patenka bent vienas geležinkelio riedmuo ir viena ar daugiau pervažą kertančių transporto priemonių, kiti pervažą kertantys eismo dalyviai (pvz., pėstieji) arba kiti pervažą kertančios transporto priemonės arba pervažos naudotojo pamesti objektai, laikinai esantys bėgių kelyje arba šalia jo.

                           1.8.

                           Avarijos dėl judančių riedmenų, per kurias nukentėjo žmonės – avarijos, per kurias vieną ar kelis asmenis partrenkia geležinkelio riedmuo arba prie jo pritvirtintas ar nuo jo atitrūkęs objektas. Tokiose avarijose nukentėjusiais asmenimis taip pat laikomi iš geležinkelio riedmens iškritę asmenys ir riedmeniu keliaujantys asmenys, iškritę iš riedmens arba partrenkti nepritvirtintų objektų.

                           1.9.

                           Gaisrai geležinkelio riedmenyse – tai gaisrai ir sprogimai geležinkelio riedmenyse (taip pat kroviniuose), įvykę riedmeniui važiuojant iš išvykimo stoties į paskirties vietą, taip pat įvykę stovint išvykimo stotyje, atvykimo stotyje ar tarpinėse stotelėse bei manevruojant.

                           1.10.

                           Kitų rūšių avarijos – visos avarijos, išskyrus jau minėtas avarijas (traukinių susidūrimus, traukinio nuriedėjimus nuo bėgių, avarijas geležinkelio pervažose, avarijas dėl judančių riedmenų, per kurias nukentėjo žmonės, ir gaisrus geležinkelio riedmenyse).

                           1.11.

                           Keleivis – geležinkeliu keliaujantis asmuo, išskyrus traukinio brigados narius. Renkant statistinius avarijų duomenis įtraukiami ir keleiviai, mėginantys įlipti į judantį traukinį ar išlipti iš jo.

                           1.12.

                           Darbuotojai (įskaitant rangovų personalą ir savisamdžius rangovus) – asmenys, kurių profesinės pareigos susijusios su geležinkeliu ir kurie jas vykdo avarijos metu. Darbuotojams priskiriamos traukinio brigados nariai ir darbuotojai, kurių veikla susijusi su geležinkelio riedmenų ir infrastruktūros įrenginių tvarkymu.

                           1.13.

                           Geležinkelio pervažos naudotojai – asmenys, geležinkelio pervaža kertantys geležinkelių kelią bet kokiomis transporto priemonėmis arba pėsčiomis.

                           1.14.

                           Pašaliniai asmenys geležinkelio zonoje – draudžiamoje geležinkelio zonoje esantys asmenys, išskyrus geležinkelio pervažų naudotojus.

                           1.15.

                           Kiti (trečiosios šalys) – visi asmenys, neapibrėžti kaip „keleiviai“, „darbuotojai, įskaitant rangovų personalą“, „geležinkelio pervažos naudotojai“ arba „pašaliniai asmenys geležinkelio zonoje“.

                           1.16.

                           Žūtys (žuvęs asmuo) – dėl avarijos iš karto žuvęs arba per 30 dienų miręs asmuo, išskyrus savižudybes.

                           1.17.

                           Sužalojimai (sunkiai sužeistas asmuo) – sužeistas asmuo, dėl avarijos paguldytas stacionariajam gydymui ilgesniam nei 24 valandų laikotarpiui, išskyrus bandymus nusižudyti.

                     2.   Pavojingų krovinių rodikliai

                           2.1.

                           Avarija, susijusi su pavojingų krovinių vežimu – avarija arba riktas, apie kuriuos reikia pranešti pagal RID (2)/ADR 1.8.5 skirsnį.

                           2.2.

                           Pavojingas krovinys – medžiagos ir gaminiai, kuriuos draudžiama vežti pagal RID arba kuriuos leidžiama vežti tik RID nustatytomis sąlygomis.

                     3.   Savižudybių rodikliai

                           3.1.

                           Savižudybė – tyčinis veiksmas, siekiant save sužeisti, dėl kurio asmuo miršta ir kurį registruoja ir atitinkamai klasifikuoja kompetentinga nacionalinė valdžios institucija.

                     4.   Avarijų grėsmės rodikliai

                           4.1.

                           Lūžę bėgiai – į dvi arba daugiau dalių lūžęs bėgis arba bėgis, nuo kurio atskilus metalo gabalui važiuojamajame paviršiuje susidaro ilgesnis kaip 50 mm ir gilesnis kaip 10 mm plyšys.

                           4.2.

                           Bėgių kelio šoniniai išlinkimai – bėgių kelio vientisumo ir geometrijos pažeidimai, dėl kurių būtina uždrausti geležinkelių transporto eismą tame bėgių kelyje arba nedelsiant sumažinti leistiną greitį, kad būtų užtikrintas saugumas.

                           4.3.

                           Klaidingas signalizavimas – (infrastruktūros arba geležinkelio riedmens) signalizacijos sistemos veikimo sutrikimas, dėl kurio perduodama ne tokia griežta kaip reikalaujama informacija.

                           4.4.

                           Pravažiuotas draudžiamasis signalas (SPAD, angl Signal Passed at Danger) – atvejis, kai bet kuri traukinio dalis važiuoja pažeisdama sankcionuoto judėjimo kriterijus.
                           Nesankcionuotas judėjimas reiškia judėjimą, kai:

                                       —

                                       pravažiuojamas geležinkelio šviesoforo ar semaforo draudžiamasis signalas, įsakantis sustoti, kai neveikia Automatinės traukinių kontrolės sistema (ATCS, angl. Automatic Train Control System) arba ATP sistema,

                                       —

                                       viršijamas saugos užtikrinimo atstumas, numatytas ATCS arba ATP sistemoje,

                                       —

                                       pravažiuojama vieta, apie kurią buvo nurodyta žodžiu arba raštu taisyklių nustatyta tvarka,

                                       —

                                       pravažiuojami sustojimo ženklai (išskyrus aklakelių užkardas) arba pravažiuojama nevykdant rankinių signalų nurodymų.

                                 Į atvejus, kai riedmenys be prikabintos traukos priemonės arba nevaldomas traukinys pravažiuoja draudžiamąjį signalą, neatsižvelgiama. Į atvejus, kai dėl kokios nors priežasties laiku neužsidegė draudžiamasis signalas, kad vairuotojas galėtų iki signalo sustabdyti traukinį, neatsižvelgiama.
                           Nacionalinės saugos institucijos gali pateikti duomenis apie kiekvieną iš keturių rodiklių atskirai; jos pateikia bent vieną suvestinį rodiklį, apimantį duomenis apie visus keturis rodiklius.

                           4.5.

                           „Sugadinti ratai ir ašys“ reiškia, kad sugadintos pagrindinės rato ar ašies dalys ir todėl atsiranda avarijos (traukinio nuriedėjimo nuo bėgių arba susidūrimo) pavojus.

                     5.   Bendri avarijų ekonominio poveikio vertinimo metodai

                           5.1.

                           Išvengtos aukos vertę (VPC) sudaro:

                                       1.

                                       Pati saugos vertė: „noro mokėti“ (WTP, angl. Willingness to Pay) vertės, apskaičiuotos remiantis nurodytosios pirmenybės tyrimais, atliktais valstybėje narėje, kuriai jos taikomos.

                                       2.

                                       Tiesioginės ir netiesioginės ekonominės išlaidos: valstybėje narėje nustatyta išlaidų vertė, kurią sudaro:

                                                   —

                                                   medicinos ir reabilitacijos išlaidos,

                                                   —

                                                   teismo išlaidos, su policijos darbu, privačiais nelaimingų atsitikimų tyrimais, greitosios pagalbos teikimu susijusios išlaidos, administracinės draudimo išlaidos,

                                                   —

                                                   produktyvumo nuostoliai: jei avarija nebūtų įvykusi, prekių, kurias galėjo pagaminti, ir paslaugų, kurias galėjo suteikti į avariją patekęs asmuo vertė visuomenei.

                           5.2.

                           Bendrieji principai, taikomi apskaičiuojant pačią saugos vertę ir tiesiogines bei netiesiogines ekonomines išlaidas.
                           Pačios saugos vertės apskaičiavimas: vertinant, ar turimos sąmatos yra tinkamos, atsižvelgiama į šiuos veiksnius:

                                       —

                                       sąmatos turi būti susijusios su mirtingumo rizikos mažinimo transporto sektoriuje vertinimo sistema ir būti pagrįstos WTP pagal nurodytosios pirmenybės metodus,

                                       —

                                       vertėms apskaičiuoti naudojama respondentų imtis turi reprezentuoti atitinkamą populiaciją. Visų pirma imtis turi atspindėti amžių ir pajamas, taip pat kitas svarbias socialines ekonomines arba demografines populiacijos charakteristikas,

                                       —

                                       WTP verčių apskaičiavimo metodas: apklausos struktūra turi būti parengta taip, kad klausimai respondentams būtų aiškūs ir prasmingi.

                                 Tiesioginės ir netiesioginės ekonominės išlaidos apskaičiuojamos remiantis faktinėmis visuomenės išlaidomis.

                           5.3.

                           Aplinkai padarytos žalos vertė – remiantis geležinkelio įmonių arba infrastruktūros valdytojų patirtimi įvertintos jų išlaidos dėl avarijos paveiktos teritorijos pirminei būklei iki geležinkelio avarijos atkurti.

                           5.4.

                           Riedmenims arba infrastruktūrai padarytos materialinės žalos vertė – naujų riedmenų ar infrastruktūros, kurių funkcionalumas ir techniniai parametrai yra tokie patys kaip sugadintų ir nebepataisomų riedmenų ir infrastruktūros funkcionalumas ir techniniai parametrai, įsigijimo išlaidos ir pataisomų riedmenų ar infrastruktūros remonto jų būklei iki avarijos atkurti išlaidos. Abiejų rūšių išlaidas geležinkelio įmonės arba infrastruktūros valdytojai turi apskaičiuoti remdamiesi savo patirtimi. Taip pat įtraukiamos geležinkelio riedmenų nuomos išlaidos, atsižvelgiant į tai, kad sugadintais riedmenimis negalima naudotis.

                           5.5.

                           Vėlavimų dėl avarijų vertė – dėl avarijų atsiradusių vėlavimų, darančių poveikį geležinkelio transporto naudotojams (keleiviams ir krovinių vežimo paslaugų naudotojams), piniginė vertė, apskaičiuojama taikant šį modelį:
                           VT= sutaupyto kelionės laiko piniginė vertė
                           Traukinio keleivio laiko vertė (valandomis)

                                       VTP = [darbo reikalais važiuojančių keleivių VT]*[darbo reikalais važiuojančių keleivių metinis procentinis vidurkis + [ne darbo reikalais važiuojančių keleivių VT]*[ne darbo reikalais važiuojančių keleivių metinis procentinis vidurkis]

                                       VT apskaičiuota eurais keleiviui vienai valandai

                                 Prekinio traukinio laiko vertė (valandomis)

                                       VTF = [prekinių traukinių VT]*[(tonkilometriai)/(traukinio nuvažiuoti kilometrai)]

                                       VT apskaičiuota eurais krovinio tonai vienai valandai

                                       Prekių kiekio, pervežto vienu traukiniu per metus, vidurkis tonomis = (tonkilometriai)/(traukinio nuvažiuoti kilometrai)

                                 CM= traukinio 1 minutės vėlavimo vertė

                              Keleivinis traukinys

                                       CMP = K1*(VTP/60)*[(keleivio nuvažiuoti kilometrai)/(traukinio nuvažiuoti kilometrai)]

                                       Keleivių, pervežtų vienu traukiniu per metus, skaičiaus vidurkis = (keleivio nuvažiuoti kilometrai)/(traukinio nuvažiuoti kilometrai)

                              Prekinis traukinys

                                       CMF = K2* (VTF/60)

                                       Koeficientų K1 ir K2 vertės patenka į intervalą tarp laiko vertės ir vėlavimų vertės, apskaičiuotų pagal nurodytosios pirmenybės tyrimus, siekiant atsižvelgti į tai, kad dėl vėlavimų prarastas laikas vertinamas kur kas nepalankiau nei įprastas kelionės laikas.

                                 Vėlavimų dėl avarijų vertė = CMP*(keleivinių traukinių vėlavimo laikas minutėmis) + CMF*(prekinių traukinių vėlavimo laikas minutėmis)

                  Modelio apimtis

               Vėlavimų vertė turi būti skaičiuojama visoms avarijoms – ir didelėms, ir nedidelėms.
               Apskaičiuojant vėlavimų vertes vertinami:

                           —

                           faktiniai vėlavimai geležinkelių keliuose, kuriose įvyko avarijos,

                           —

                           faktiniai vėlavimai arba, jei jų vertės negalima apskaičiuoti, prognozuojami vėlavimai kituose paveiktuose geležinkelių keliuose.

                     6.   Rodikliai, susiję su infrastruktūros technine sauga ir jos diegimu

                           6.1.

                           Automatinė traukinių apsauga – sistema, kurią taikant kontroliuojamas greitis (įskaitant automatinio sustojimo suveikus signalizacijai funkciją) ir taip užtikrinama, kad būtų tinkamai reaguojama į signalus ir laikomasi greičio apribojimų.

                           6.2.

                           Geležinkelio pervaža – infrastruktūros valdytojo įregistruota geležinkelio ir pravažiavimo susikirtimo viename lygyje vieta, kuria gali naudotis viešųjų ar privačiųjų pravažiavimų naudotojai. Geležinkelio pervažoms nepriskiriami pravažiavimai tarp stoties platformų ir tik darbuotojams skirti pravažiavimai tarp bėgių kelių.

                           6.3.

                           Pravažiavimas – viešasis ar privatusis kelias, gatvė ar greitkelis, įskaitant pėsčiųjų ir dviračių takus, arba kitas žmonėms, gyvuliams, transporto priemonėms arba technikai skirtas kelias.

                           6.4.

                           Aktyvioji geležinkelio pervaža – geležinkelio pervaža, kurios naudotojai apsaugomi nuo artėjančio traukinio arba įspėjami apie jį įjungiant įtaisus, kai kirsti pervažą yra nesaugu.

                                       —

                                       Apsauga užtikrinama naudojant šiuos fizinius įtaisus:

                                                   —

                                                   pusės kelio užtvarus arba viso kelio užtvarus,

                                                   —

                                                   vartus.

                                       —

                                       Įspėjama naudojant geležinkelio pervažose įrengtą stacionarią įrangą:

                                                   —

                                                   regimuosius įtaisus: šviesoforus,

                                                   —

                                                   girdimuosius įtaisus: varpelius, ragelius, sirenas ir pan.,

                                                   —

                                                   fizinius įtaisus, pvz., vibraciją sukeliančius greičio ribojimo kalnelius.

                                 Aktyviosios geležinkelio pervažos skirstomos į tokias kategorijas:

                                       1.

                                       Geležinkelio pervaža su automatine pervažos naudotojų apsaugos ir (arba) įspėjimo sistema – geležinkelio pervaža, kurioje apsaugos ir (arba) įspėjimo įtaisai įjungiami artėjant traukiniui.
                                       Šios geležinkelio pervažos skirstomos į tokias kategorijas:

                                                   i)

                                                   geležinkelio pervažos su automatine naudotojų įspėjimo sistema;

                                                   ii)

                                                   geležinkelio pervažos su automatine naudotojų apsaugos sistema;

                                                   iii)

                                                   geležinkelio pervažos su automatine naudotojų apsaugos ir įspėjimo sistema;

                                                   iv)

                                                   geležinkelio pervažos su automatine naudotojų apsaugos ir įspėjimo sistema ir bėgių apsauga.
                                                   Bėgių apsauga – signalas arba kitokia traukinių apsaugos sistema, kuri leidžia traukiniui važiuoti tik tuo atveju, jei geležinkelio pervažos naudotojai yra apsaugoti ir geležinkelio pervažoje nėra kliūčių; šiuo tikslu naudojamos priežiūros ir (arba) kliūčių aptikimo priemonės.

                                       2.

                                       Geležinkelio pervaža su rankine pervažos naudotojų apsaugos ir (arba) įspėjimo sistema – geležinkelio pervaža, kurioje apsaugos ir (arba) įspėjimo įtaisai įjungiami rankiniu būdu ir kurioje nėra centralizuoto geležinkelio signalo, leidžiančio traukiniui važiuoti tik tuo atveju, jei įjungta geležinkelio pervažos apsaugos ir (arba) įspėjimo sistema.
                                       Šios geležinkelio pervažos skirstomos į tokias kategorijas:

                                                   v)

                                                   geležinkelio pervažos su rankinio valdymo naudotojų įspėjimo sistema;

                                                   vi)

                                                   geležinkelio pervažos su rankinio valdymo naudotojų apsaugos sistema;

                                                   vii)

                                                   geležinkelio pervažos su rankinio valdymo naudotojų apsaugos ir įspėjimo sistema.

                           6.5.

                           Pasyvioji geležinkelio pervaža – geležinkelio pervaža, kurioje neveikia jokia įspėjimo ir (arba) apsaugos sistema, įjungiama, kai pervažą kirsti nesaugu.

                     7.   Saugos valdymo rodikliai

                           7.1.

                           Auditas – sistemingas, nepriklausomas, dokumentais grindžiamas procesas, kurio paskirtis – gauti auditui būtinų duomenų ir objektyviai juos įvertinti siekiant nustatyti atitikties audito kriterijams mastą.

                     8.   Matavimo vienetų apibrėžimai

                           8.1.

                           Traukinio nuvažiuotas kilometras – matavimo vienetas, atitinkantis vieną traukinio nuvažiuotą kilometrą. Naudojamas atstumas yra iš tikrųjų nuvažiuotas atstumas, jei žinomas; priešingu atveju naudojamas tipinis tinklo atstumas nuo išvykimo vietos iki paskirties vietos. Atsižvelgiama tik į atsiskaitančiosios šalies teritorija nuvažiuotą atstumą.

                           8.2.

                           Keleivio nuvažiuotas kilometras – matavimo vienetas, atitinkantis vieno keleivio vežimą geležinkeliu vieną kilometrą. Atsižvelgiama tik į atsiskaitančiosios šalies teritorija nuvažiuotą atstumą.

                           8.3.

                           Geležinkelių kelio kilometras – tai valstybių narių geležinkelio tinklo, kurio aprėptis nustatyta 2 straipsnyje, ilgis kilometrais. Jeigu geležinkelis yra daugiakelis, turi būti skaičiuojamas tik atstumas nuo išvykimo vietos iki paskirties vietos.

                           8.4.

                           Kilometrais išreikštas bėgių kelių ilgis – kilometrais išmatuotas valstybių narių geležinkelių tinklo, kurio aprėptis nustatyta 2 straipsnyje, ilgis. Jį matuojant įskaičiuojamas kiekvienas daugiakelio geležinkelio bėgių kelias.

                     “

         (1)  OL L 14, 2003 1 21, p. 1.

         (2)  Pavojingų krovinių tarptautinio vežimo geležinkeliais taisyklės (angl. Regulations concerning the International Carriage of Dangerous Goods by Rail, RID), patvirtintos pagal 2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/68/EB dėl pavojingų krovinių vežimo vidaus keliais (OL L 260, 2008 9 30, p. 13).


title: 2000 m. birželio 8 d. Komisijos Direktyva 2000/39/EB nustatanti pirmąjį orientacinių profesinio poveikio ribinių dydžių sąrašą, įgyvendinant Tarybos direktyvą 98/24/EB dėl darbuotojų saugos ir sveikatos apsaugos nuo rizikos, susijusios su cheminiais veiksniais darbetekstas svarbus EEE.

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

32000L0039

Oficialusis leidinys L 142 , 16/06/2000 p. 0047 - 0050

		Komisijos Direktyva 2000/39/EB2000 m. birželio 8 d.nustatanti pirmąjį orientacinių profesinio poveikio ribinių dydžių sąrašą, įgyvendinant Tarybos direktyvą 98/24/EB dėl darbuotojų saugos ir sveikatos apsaugos nuo rizikos, susijusios su cheminiais veiksniais darbe(tekstas svarbus EEE)EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1998 m. balandžio 7 d. Tarybos direktyvą 98/24/EB dėl darbuotojų saugos ir sveikatos apsaugos nuo rizikos, susijusios su cheminiais veiksniais darbe [1], ypač į jos 3 straipsnio 2 dalį,atsižvelgdama į Darbuotojų saugos, higienos ir sveikatos patariamojo komiteto nuomonę,kadangi:(1) Pagal Direktyvą 98/24/EB, siekiant apsaugoti darbuotojus nuo cheminio pavojaus, Komisija turėtų pasiūlyti Bendrijos lygiu nustatytinus Europos tikslus orientacinių ribinių profesinio poveikio dydžių forma.(2) Šią užduotį Komisijai padeda atlikti Cheminių veiksnių poveikio darbe mokslo komitetas (SCOEL), įsteigtas Komisijos sprendimu 95/320/EB [2].(3) Kiekvienam cheminiam veiksniui, kuriam Bendrijos lygiu yra nustatyti orientaciniai profesinio poveikio ribiniai dydžiai, valstybės narės privalo nustatyti nacionalinį profesinio poveikio ribinį dydį, atsižvelgdamos į Bendrijos ribinį dydį ir nustatydamos jo pobūdį pagal nacionalinius įstatymus ir praktiką.(4) Į orientacinius profesinio poveikio ribinius dydžius reikėtų žiūrėti kaip į svarbią bendro darbuotojų sveikatos apsaugos nuo pavojingų cheminių medžiagų keliamo pavojaus darbo vietoje užtikrinimo dalį.(5) Pirmasis ir antrasis orientacinių profesinio poveikio ribinių dydžių sąrašai buvo nustatyti Komisijos direktyvose 91/322/EEB [3] ir 96/94/EB [4] vadovaujantis 1980 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvos 80/1107/EEB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su cheminių, fizinių ir biologinių veiksnių poveikiu darbe [5] nuostatomis.(6) Direktyva 80/1107/EEB buvo panaikinta nuo 2001 m. gegužės 5 d. Direktyva 98/24/EB.(7) Pagal Direktyvos 98/24/EB nuostatas tikslinga iš naujo įteisinti orientacinius profesinio poveikio ribinius dydžius, kurie buvo nustatyti Direktyvose 91/322/EEB ir 96/94/EB vadovaujantis Direktyvos 80/1107/EEB nuostatomis.(8) Priede pateiktame sąraše yra medžiagos, nurodytos Direktyvos 96/94/EB priede, ir kai kurie kiti veiksniai, kurių orientacinius profesinio poveikio ribinius dydžius rekomendavo SCOEL, įvertinęs paskutinius mokslo duomenis apie profesinį poveikį sveikatai ir atsižvelgdamas į matavimo metodų prieinamumą. Atsižvelgiant į tai, kas pasakyta, ir aiškumo labui Direktyva 96/94/EB turėtų būti panaikinta.(9) Būtina nustatyti kai kurių medžiagų trumpalaikio poveikio ribines vertes, kad būtų galima atsižvelgti į trumpalaikio poveikio padarinius.(10) Būtina atsižvelgti taip pat į kai kurių medžiagų galimybę prasiskverbti pro odą, kad būtų galima užtikrinti geriausią įmanomą apsaugos lygį.(11) Ši direktyva padeda praktiškai formuoti vidaus rinkos socialinę dimensiją.(12) Šioje direktyvoje numatytos priemonės atitinka komiteto, sudaryto pagal 1989 m. birželio 12 d. Tarybos direktyvos 89/391/EEB dėl priemonių darbuotojų saugai ir sveikatos apsaugai darbe gerinti nustatymo [6] 17 straipsnį, nuomonę,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisŠia direktyva nustatomi Bendrijos orientaciniai profesinio poveikio ribiniai dydžiai priede išvardytiems cheminiams veiksniams.2 straipsnisAtsižvelgdamos į Bendrijos dydžius, valstybės narės nustato priede išvardytų cheminių veiksnių nacionalinius ribinius profesinio poveikio dydžius.3 straipsnis1. Valstybės narės įstatymais ir kitais teisės aktais įtvirtina nuostatas, būtinas, kad šios direktyvos būtų pradėta laikytis ne vėliau kaip nuo 2001 m. gruodžio 31 d. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.Valstybės narės, priimdamos šias priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.2. Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimamų nacionalinės teisės aktų tekstus.4 straipsnisDirektyva 96/94/EB panaikinama. Jos panaikinimas įsigalioja nuo 3 straipsnio 1 dalyje nurodytos datos.5 straipsnisŠi direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jos paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.6 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 2000 m. birželio 8 d.Komisijos varduAnna DiamantopoulouKomisijos narė[1] OL L 131, 1998 5 5, p. 11.[2] OL L 188, 1995 8 9, p. 14.[3] OL L 177, 1991 7 5, p. 22.[4] OL L 338, 1996 12 28, p. 86.[5] OL L 327, 1980 12 3, p. 8.[6] OL L 183, 1989 6 29, p. 1.--------------------------------------------------PRIEDASORIENTACINIAI PROFESINIO POVEIKIO RIBINIAI DYDŽIAIEinecs | CAS | Veiksnys | Ribinės vertės | Pastaba |8 val. | Trumpalaikis |mg/m3 | ppm | mg/m3 | ppm |200-467-2 | 60-29-7 | Dietileteris | 308 | 100 | 616 | 200 | – |200-662-2 | 67-64-1 | Acetonas | 1210 | 500 | – | – | – |200-663-8 | 67-66-3 | Trichlorometanas | 10 | 2 | – | – | Oda |200-756-3 | 71-55-6 | 1,1,1-Trichloretanas | 555 | 100 | 1110 | 200 | – |200-834-7 | 75-04-7 | Etilaminas | 9,4 | 5 | – | – | – |200-863-5 | 75-34-3 | 1,1-Dichloretanas | 412 | 100 | – | – | Oda |200-870-3 | 75-44-5 | Fosgenas | 0,08 | 0,02 | 0,4 | 0,1 | – |200-871-9 | 75-45-6 | Chlorodifluormetanas | 3600 | 1000 | – | – | – |201-159-0 | 78-93-3 | Butanonas | 600 | 200 | 900 | 300 | – |201-176-3 | 79-09-4 | Propiono rūgštis | 31 | 10 | 62 | 20 | – |202-422-2 | 95-47-6 | o-Ksilenas | 221 | 50 | 442 | 100 | Oda |202-425-9 | 95-50-1 | 1,2-Dichlorbenzenas | 122 | 20 | 306 | 50 | Oda |202-436-9 | 95-63-6 | 1,2,4-Trimetilbenzenas | 100 | 20 | – | – | – |202-704-5 | 98-82-8 | Kumenas | 100 | 20 | 250 | 50 | Oda |202-705-0 | 98-83-9 | 2-Fenilpropenas | 246 | 50 | 492 | 100 | – |202-849-4 | 100-41-4 | Etilbenzenas | 442 | 100 | 884 | 200 | Oda |203-313-2 | 105-60-2 | e-Kaprolaktamas (dulkės ir garai) | 10 | – | 40 | – | – |203-388-1 | 106-35-4 | Heptan-3-onas | 95 | 20 | – | – | – |203-396-5 | 106-42-3 | p-Ksilenas | 221 | 50 | 442 | 100 | Oda |203-400-5 | 106-46-7 | 1,4-Dichlorbenzenas | 122 | 20 | 306 | 50 | – |203-470-7 | 107-18-6 | Alilo alkoholis | 4,8 | 2 | 12,1 | 5 | Oda |203-473-3 | 107-21-1 | Etileno glikolis | 52 | 20 | 104 | 40 | Oda |203-539-1 | 107-98-2 | 1-Metoksipropanolis-2 | 375 | 100 | 568 | 150 | Oda |203-550-1 | 108-10-1 | 4-Metilpentan-2-onas | 83 | 20 | 208 | 50 | – |203-576-3 | 108-38-3 | m-Ksilenas | 221 | 50 | 442 | 100 | Oda |203-603-9 | 108-65-6 | 2-Metoksi-1-metiletilacetatas | 275 | 50 | 550 | 100 | Oda |203-604-4 | 108-67-8 | Mezitilenas (Trimetilbenzenai) | 100 | 20 | – | – | – |203-628-5 | 108-90-7 | Chlorbenzenas | 47 | 10 | 94 | 20 | – |203-631-1 | 108-94-1 | Cikloheksanonas | 40,8 | 10 | 81,6 | 20 | Oda |203-632-7 | 108-95-2 | Fenolis | 7,8 | 2 | – | – | Oda |203-726-8 | 109-99-9 | Tetrahidrofuranas | 150 | 50 | 300 | 100 | Oda |203-737-8 | 110-12-3 | 5-Metilheksanas-2-onas | 95 | 20 | – | – | – |203-767-1 | 110-43-0 | Heptan-2-onas | 238 | 50 | 475 | 100 | Oda |203-808-3 | 110-85-0 | Piperazinas | 0,1 | – | 0,3 | – | – |203-905-0 | 111-76-2 | 2-Butoksietanolis | 98 | 20 | 246 | 50 | Oda |203-933-3 | 112-07-2 | 2-Butoksietilo acetatas | 133 | 20 | 333 | 50 | Oda |204-065-8 | 115-10-6 | Dimetileteris | 1920 | 1000 | – | – | – |204-428-0 | 120-82-1 | 1,2,4-Trichlorbenzenas | 15,1 | 2 | 37,8 | 5 | Oda |204-469-4 | 121-44-8 | Trietilaminas | 8,4 | 2 | 12,6 | 3 | Oda |204-662-3 | 123-92-2 | Izopentilacetatas | 270 | 50 | 540 | 100 | – |204-697-4 | 124-40-3 | Dimetilaminas | 3,8 | 2 | 9,4 | 5 | – |204-826-4 | 127-19-5 | N, N-Dimetilacetamidas | 36 | 10 | 72 | 20 | Oda |205-480-7 | 141-32-2 | n-Butilakrilatas | 11 | 2 | 53 | 10 | – |205-563-8 | 142-82-5 | n-Heptanas | 2085 | 500 | – | – | – |208-394-8 | 526-73-8 | 1,2,3-Trimetilbenzenas | 100 | 20 | – | – | – |208-793-7 | 541-85-5 | 5-Metilheptanas-3-onas | 53 | 10 | 107 | 20 | – |210-946-8 | 626-38-0 | 1-Metilbutilacetatas | 270 | 50 | 540 | 100 | – |211-047-3 | 628-63-7 | Pentilacetatas | 270 | 50 | 540 | 100 | – |620-11-1 | 3-Pentilacetatas | 270 | 50 | 540 | 100 | – |625-16-1 | Amilacetatas, tretinis | 270 | 50 | 540 | 100 | – |215-535-7 | 1330-20-7 | Ksilenas, mišrūs izomerai, grynas | 221, | 50 | 442 | 100 | Oda |222-995-2 | 3689-24-5 | Sulfotepas | 0,1 | – | – | – | Oda |231-634-8 | 7664-39-3 | Vandenilio fluoridas | 1,5 | 1,8 | 2,5 | 3 | – |231-131-3 | 7440-22-4 | Sidabras, metalinis | 0,1 | – | – | – | – |231-595-7 | 7647-01-0 | Vandenilio chloridas | 8 | 5 | 15 | 10 | – |231-633-2 | 7664-38-2 | Ortofosfato rūgštis | 1 | – | 2 | – | – |231-635-3 | 7664-41-7 | Amoniakas, bevandenis | 14 | 20 | 36 | 50 | – |231-954-8 | 7782-41-4 | Fluoras | 1,58 | 1 | 3,16 | 2 | – |231-978-9 | 7783-07-5 | Dvivandenilio selenidas | 0,07 | 0,02 | 0,17 | 0,05 | – |233-113-0 | 10035-10-6 | Vandenilio bromidas | – | – | 6,7 | 2 | – |247-852-1 | 26628-22-8 | Natrio azidas | 0,1 | – | 0,3 | – | Oda |252-104-2 | 34590-94-8 | (2-Metoksimetiletoksi)-propanolis | 308 | 50 | – | – | Oda |Fluoridai, neorganiniai | 2,5 | – | – | – | – |--------------------------------------------------


title: 1998 m. balandžio 15 d. Komisijos direktyva 98/22/EB, nustatanti minimalius reikalavimus, keliamus augalų, augalinių produktų ir kitų objektų, įvežamų iš trečiųjų šalių, sveikatos patikrinimui Bendrijos kontrolės postuose, esančiuose ne paskirties vietoje

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31998L0022

Oficialusis leidinys L 126 , 28/04/1998 p. 0026 - 0028

		Komisijos direktyva 98/22/EB1998 m. balandžio 15 d.nustatanti minimalius reikalavimus, keliamus augalų, augalinių produktų ir kitų objektų, įvežamų iš trečiųjų šalių, sveikatos patikrinimui Bendrijos kontrolės postuose, esančiuose ne paskirties vietojeEUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1976 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyvą 77/93/EEB dėl apsaugos priemonių, skirtų apsisaugoti nuo augalams arba augaliniams produktams kenksmingų organizmų įvežimo į valstybes nares [1], su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos direktyva 98/2/EB [2], ypač į jos 12 straipsnio 6 dalies priešpaskutinę pastraipą,kadangi norint veiksmingai taikyti augalų, augalinių produktų ar kitų objektų, išvardytų Direktyvos 77/93/EEB V priedo B dalyje, įvežamų iš trečiųjų šalių, sveikatos patikrinimų priemones, reikėtų nustatyti suderintus būtiniausius šių patikrinimų, atliekamų kontrolės postuose, esančiuose ne paskirties vietoje, reikalavimus;kadangi nustatant būtiniausius tokių augalų sveikatos patikrinimų reikalavimus, būtina atsižvelgti į techninius reikalavimus, taikomus Direktyvos 77/93/EEB 2 straipsnio 1 dalies g punkte minimiems atsakingiems oficialiems organams, kurie atsako už mintėtų kontrolės postų darbą, taip pat į nuostatas, taikomas priemonėms, instrumentams ir įrenginiams, padedantiems šiems atsakingiems oficialiems organams atlikti būtinus augalų sveikatos patikrinimus;kadangi šioje direktyvoje numatytos priemonės atitinka Augalų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisValstybės narės užtikrina, kad Direktyvos 77/93/EEB 12 straipsnio 6 dalies ketvirtoje pastraipoje minimi augalų, augalinių produktų ir kitų objektų, išvardytų direktyvos V priedo B dalyje ir įvežamų iš trečiųjų šalių, sveikatos patikrinimai, kurie yra atliekami kontrolės postuose, esančiuose ne paskirties vietoje, atitiktų bent būtiniausius šios direktyvos priede nustatytus reikalavimus.2 straipsnis1. Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję 1998 m. spalio 1 d., įgyvendina šią direktyvą. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.Valstybės narės, tvirtindamos šias priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės2. Valstybės narės nedelsdamos pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus. Komisija apie jas praneša kitoms valstybėms narėms.3 straipsnisŠi direktyva įsigalioja kitą dieną po jos paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.4 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1998 m. balandžio 15 d.Komisijos varduFranz FischlerKomisijos narys[1] OL L 26, 1977 1 31, p. 20.[2] OL L 15, 1998 1 21, p. 34.--------------------------------------------------PRIEDASBūtiniausi augalų, augalinių produktų ir kitų objektų, įvežamų iš trečiųjų šalių, reikalavimai, keliami sveikatos patikrinimams, atliekamiems Bendrijoje kontrolės postuose, esančiuose ne paskirties vietoje1. Direktyvos 77/93/EEB 2 straipsnio 1 dalies g punkte minimi atsakingi oficialūs organai, kurie atsako už šios direktyvos 1 straipsnyje minimų kontrolės postų veiklą:- turi įgaliojimus atlikti savo funkcijas,- turi techninės kompetencijos, ypač aptinkant ir diagnozuojant kenksmingus organizmus,- turi patirties nustatant kenksmingus organizmus arba gali pasinaudoti tokių ekspertų paslaugomis,- turi galimybę naudotis administracinėmis tikrinimo ir bandymo priemonėmis, instrumentais ir įrenginiais, nurodytais 3 dalyje,- turi galimybę naudotis patalpomis, skirtomis tinkamam siuntų sandėliavimui ir laikymui karantino sąlygomis, o prireikus visos sulaikytos siuntos ar jos dalies sunaikinimui (ar kitokiam tinkamam apdorojimui),- turi:a) raštiškas pačias naujausias nacionalines tikrinimo gaires, pagrįstas valstybės narės vidaus teisės aktais, kaip nustatyta Bendrijos teisėje;b) pačių naujausių Bendrijos gairių komplektą, skirtą ekspertams ir valstybių inspektoriams, minimą Direktyvos 77/93/EEB 19a straipsnio 6 dalyje;c) pačius naujausius Bendrijos augalų sveikatos teisės aktus;d) patį naujausią specializuotų laboratorijų, oficialiai patvirtintų kenksmingų organizmų nustatymo ir jų identifikavimo bandymams atlikti, sąrašą su adresais ir telefonų numeriais. Turi būti numatyta tinkama tvarka, kuri užtikrintų mėginių saugumą ir neliečiamumą, juos vežant į laboratoriją ir tikrinant;e) pačią naujausią informaciją apie augalų, augalinių produktų ir kitų objektų, įvežamų iš trečiųjų šalių, siuntas, kurios:- oficialiai yra sulaikytos,- oficialiai buvo tikrintos specializuotose laboratorijose, ir turimi tokių tikrinimų rezultatai,jei ši informacija yra svarbi tai vietovei, kurioje atliekami augalų sveikatos patikrinimai,- kuo greičiau priimti nustatytą augalų sveikatos patikrinimų, atliekamų 1 straipsnyje minimuose kontrolės postuose programą, kuri atitiktų realius poreikius, atsižvelgiant į naujus augalams keliamus pavojus ir į siūlomų įvežti augalų, augalinių produktų ir kitų objektų kiekį (apimtis).2. Valstybės tarnautojai ir kvalifikuoti įgaliotiniai, minimi Direktyvos 77/93/EEB 2 straipsnio 1 dalies i punkto antrojoje pastraipoje, faktiškai atsakingi už šios direktyvos 1 straipsnyje minimuose kontrolės postuose atliekamus patikrinimus, turi:- techninės kompetencijos, ypač aptinkant kenksmingus organizmus,- patirtį, įgytą identifikuojant kenksmingus organizmus arba galimybę pasinaudoti ekspertų pagalba,ir pagal 2 straipsnio 1 dalies i punkto antrąją pastraipą būtiną kvalifikaciją sudaro galimybė tiesiogiai susipažinti su informacija, minima 1 dalies šeštoje įtraukoje.3. Priemonės, instrumentai ir įrenginiai, minimi 1 dalyje, turi sudaryti sąlygas:a) administracinės priemonės:- greitai susisiekti su:- Direktyvos 77/93/EEB 1 straipsnio 6 dalyje minėta institucija,- 1 dalyje paminėtomis specializuotomis laboratorijomis,- muitine,- Komisija,- kitomis valstybėmis narėmis,- naudoti dokumentų dauginimo sistemą;b) patikrinimo priemonės:- rasti tinkamas patikrinimui vietas,- įrengti pakankamą apšvietimą,- įrengti patikrinimo stalą (stalus),- sumontuoti įrangą, tinkamą:- vizualiniam patikrinimui atlikti,- dezinfekuoti patalpas ir augalų sveikatos patikrinimui naudojamą įrangą,- paruošti mėginius tolesniems galimiems bandymams 1 dalyje minimose specializuotose laboratorijose;c) mėginių iš siuntų ėmimas:- parenkamos atitinkamos medžiagos kiekvienam mėginiui identifikuoti ir supakuoti,- parenkama tinkama pakavimo medžiaga mėginiams į 1 dalyje minėtas specializuotas laboratorijas siųsti,- tvirtinamos plombos,- dedami oficialūs antspaudai,- įrengiamas tinkamas apšvietimas.--------------------------------------------------