title: 1986 m. gruodžio 11 d. Tarybos Direktyva dėl vienodo požiūrio į vyrus ir moteris, kurie verčiasi savarankiška darbo veikla, įskaitant žemės ūkyje, principo taikymo ir dėl savarankiškai dirbančių moterų apsaugos nėštumo ir motinystės metu

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31986L0613

Oficialusis leidinys L 359 , 19/12/1986 p. 0056 - 0058 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 6 tomas 2 p. 0133  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 6 tomas 2 p. 0133

		Tarybos Direktyva1986 m. gruodžio 11 d.dėl vienodo požiūrio į vyrus ir moteris, kurie verčiasi savarankiška darbo veikla, įskaitant žemės ūkyje, principo taikymo ir dėl savarankiškai dirbančių moterų apsaugos nėštumo ir motinystės metu(86/613/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ir ypač į jos 100 ir 235 straipsnius;atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą [1],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [2],atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [3],kadangi 1982 m. liepos 21 d. Taryba savo rezoliucijoje dėl vienodų galimybių moterims skatinimo [4] pritarė Komisijos pranešime apie naują Bendrijos socialinių veiksmų programą, skirtą vienodų galimybių moterims skatinti (1982–1985 m.), išdėstytiems bendriesiems tikslams ir pareiškė siekį įgyvendinti atitinkamas priemones šiems tikslams pasiekti;kadangi minėtosios programos 5 punktas yra susijęs su vienodo požiūrio į savarankiškai dirbančias moteris ir moteris, dirbančias žemės ūkyje, principo taikymu;kadangi Sutarties 119 straipsnyje išdėstyto principo, nustatančio, jog už vienodą darbą vyrams ir moterims turi būti vienodai atlyginama, įgyvendinimas yra bendrosios rinkos sukūrimo ir veikimo neatskiriama dalis;kadangi Taryba 1975 m. vasario 10 d. priėmė Direktyvą 75/117/EEB dėl valstybių narių įstatymų, skirtų vienodo vyrų ir moterų darbo užmokesčio principo taikymui, suderinimo [5];kadangi, dėl kitų vienodo požiūrio į vyrus ir moteris aspektų, Taryba 1976 m. vasario 9 d. priėmė Direktyvą 76/207/EEB dėl vienodo požiūrio į vyrus ir moteris principo taikymo įsidarbinimo, profesinio mokymo, pareigų paaukštinimo ir darbo sąlygų atžvilgiu [6], o 1978 m. gruodžio 19 d. Direktyvą 79/7/EEB dėl vienodo požiūrio į vyrus ir moteris principo nuoseklaus įgyvendinimo socialinės apsaugos srityje [7];kadangi savarankiškai dirbančių asmenų veiklos, kuria verčiasi ir jų sutuoktiniai, atžvilgiu vienodo požiūrio principas turi būti įgyvendinamas nustatant detalias nuostatas, skirtas šių asmenų specifiniam statusui;kadangi šioje srityje išlieka skirtumai tarp valstybių narių; kadangi dėl to būtina suderinti nacionalines nuostatas, susijusias su vienodo požiūrio principo taikymu;kadangi kai kuriais atžvilgiais Sutartis nesuteikia reikiamų įgaliojimų imtis būtinų veiksmų;kadangi vienodo požiūrio principo įgyvendinimas nepažeidžia su nėštumo ir motinystės apsauga susijusių moterų apsaugos priemonių,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:I SKIRSNISTikslai ir taikymo sritis1 straipsnisŠios direktyvos tikslas — pagal toliau nurodytas nuostatas užtikrinti, kad valstybėse narėse būtų taikomas vienodo požiūrio į savarankiškai dirbančius vyrus ir moteris arba į vyrus ir moteris, kurie padeda verstis šia veikla, principas tais aspektais, kurių neapima Direktyvos 76/207/EEB ir 79/7/EEB.2 straipsnisŠi direktyva taikoma:a) savarankiškai dirbantiems darbuotojams, t. y. visiems asmenims, nacionalinių įstatymų nustatyta tvarka besiverčiantiems pelną duodančia veikla, įskaitant ūkininkus ir laisvųjų profesijų atstovus;b) jų sutuoktiniams, kurie nėra jų darbuotojai arba partneriai ir kurie pagal nacionalinių įstatymų nustatytą tvarką nuolatiniu pagrindu prisideda prie savarankiškai dirbančio asmens veiklos ir vykdo tuos pačius arba pagalbinius darbus.3 straipsnisŠioje direktyvoje vienodo požiūrio principas reiškia, kad negali būti jokios lyčių diskriminacijos, tiesioginės arba netiesioginės, ypač dėl santuokinės arba šeimyninės padėties.II SKIRSNISVienodas požiūris į savarankiškai dirbančius vyrus ir moteris; sutuoktinių, neturinčių savarankiškai dirbančių asmenų statuso, padėtis; savarankiškai dirbančių asmenų arba jų žmonų apsauga nėštumo ir motinystės metu4 straipsnisDėl savarankiškai dirbančių asmenų valstybės narės imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad būtų panaikintos visos nuostatos, pažeidžiančios Direktyvoje 76/207/EEB apibrėžtą vienodo požiūrio principą, o ypač steigiant, įrengiant arba plečiant verslą arba pradedant arba plečiant bet kokią kitą savarankišką veiklą, įskaitant finansines paslaugas.5 straipsnisNepažeisdamos tam tikrų sąlygų, vienodai taikomų vyrams ir moterims, ketinantiems verstis tam tikra veikla, valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad bendrovėms, kurias steigia sutuoktiniai, nebūtų taikomos labiau varžančios sąlygos nei tos, kurios taikomos bendrovėms, steigiamoms nesusituokusių asmenų.6 straipsnisJeigu valstybėje narėje veikia įmokomis pagrįsta socialinės apsaugos sistema, skirta savarankiškai dirbantiems asmenims, ši valstybė narė imasi būtinų priemonių suteikti galimybę 2 straipsnio b punkte nurodytiems sutuoktiniams, kurie nėra apsaugoti pagal savarankiškai dirbančių asmenų socialines apsaugos sistemą, savanoriškai dalyvauti įmokomis pagrįstoje socialinės apsaugos sistemoje.7 straipsnisValstybės narės įsipareigoja išnagrinėti, kokioms sąlygoms esant galima būtų skatinti 2 straipsnio b punkte nurodytų sutuoktinių darbo pripažinimą, ir, atsižvelgiant į šio nagrinėjimo rezultatus, apsvarstyti visas tinkamas priemones skatinti tokį pripažinimą.8 straipsnisValstybės narės įsipareigoja išnagrinėti, ar gali, ir kokiomis sąlygomis, savarankiškai dirbančios moterys ir savarankiškai dirbančių vyrų žmonos, dėl nėštumo arba motinystės pertraukę savo profesinę veiklą:- naudotis paslaugomis, susijusiomis su laikinu pavadavimu, arba valstybinėmis socialinėmis paslaugomis, arba- turėti teisę į pinigines išmokas, mokamas pagal socialinę apsaugos sistemą arba pagal kokią nors kitą viešąją socialinės apsaugos sistemą.III SKIRSNISBendrosios ir baigiamosios nuostatos9 straipsnisValstybės narės savo nacionalinėse teisinėse sistemose numato priemones, sudarančias sąlygas visiems asmenims, manantiems, kad jų teisės buvo pažeistos dėl vienodo požiūrio principo netaikymo, pateikti reikalavimus teismine tvarka, prieš tai pasinaudojus galimybe kreiptis į kitas kompetentingas institucijas.10 straipsnisValstybės narės užtikrina, kad su priemonėmis, priimtomis remiantis šia direktyva, taip pat jau galiojusiomis iki jos priėmimo, susipažintų savarankiškai dirbantiems asmenims atstovaujančios institucijos ir profesinio rengimo centrai.11 straipsnisKomisijos pasiūlymu Taryba iki 1993 m. liepos 1 d. peržiūri šią direktyvą.12 straipsnis1. Valstybės narės ne vėliau kaip iki 1989 m. birželio 30 d. priima įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos.Tačiau jeigu vykdant šios direktyvos 5 straipsnio nuostatas valstybė narė turi pataisyti savo įstatymus dėl santuokinių teisių ir pareigų, ji turi įvykdyti 5 straipsnio sąlygas iki 1991 m. birželio 30 d.2. Valstybės narės nedelsdamos informuoja Komisiją apie priemones, kurių jos ėmėsi vykdydamos šią direktyvą.13 straipsnisIki 1991 m. birželio 30 d. valstybės narės pateikia Komisijai visą reikalingą informaciją, kad ji galėtų parengti Tarybai ataskaitą apie šios direktyvos taikymą.14 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1986 m. gruodžio 11 d.Tarybos varduPirmininkasA. Clarke[1] OL C 113, 1984 4 27, p. 4.[2] OL C 172, 1984 7 2, p. 90.[3] OL C 343, 1984 12 24, p. 1.[4] OL C 186, 1982 7 21, p. 3.[5] OL L 45, 1975 2 19, p. 19.[6] OL L 39, 1976 2 14, p. 40.[7] OL L 6, 1979 1 10, p. 24.--------------------------------------------------


title: 2002 m. gegužės 3 d. Komisijos direktyva 2002/37/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 91/414/EEB, kad būtų įrašyta veiklioji medžiaga etofumezatastekstas svarbus EEE

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

32002L0037

Oficialusis leidinys L 117 , 04/05/2002 p. 0010 - 0012

		Komisijos direktyva 2002/37/EB2002 m. gegužės 3 d.iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 91/414/EEB, kad būtų įrašyta veiklioji medžiaga etofumezatas(tekstas svarbus EEE)EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1991 m. liepos 15 d. Tarybos direktyvą 91/414/EEB dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką [1] su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos direktyva 2002/18/EB [2], ypač į jos 6 straipsnio 1 dalį,kadangi:(1) 1992 m. gruodžio 11 d. Komisijos reglamente (EEB) Nr. 3600/92, nustatančiame išsamias darbų programos, minėtos Tarybos direktyvos 91/414/EEB dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką 8 straipsnio 2 dalyje, pirmojo etapo įgyvendinimo taisykles [3], su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2266/2000 [4], numatyta priimti augalų apsaugos produktų veikliųjų medžiagų, siekiant įvertinti jų galimą įrašymą į Direktyvos 91/414/EEB I priedą, sąrašą. Tas sąrašas yra pateiktas 1994 m. balandžio 27 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 933/94, nustatančiame augalų apsaugos priemonių veikliąsias medžiagas ir skiriančiame ataskaitų rengėjas valstybes nares Komisijos reglamentui (EEB) Nr. 3600/92 įgyvendinti [5], su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2230/95 [6], ir į jį yra įrašytas etofumezatas.(2) Etofumezato poveikis žmonių sveikatai ir aplinkai pranešėjų pasiūlytais naudojimo atvejais buvo įvertintas pagal į Reglamento (EEB) Nr. 3600/92 nuostatas. Pagal Reglamentą (EB) Nr. 933/94, iš dalies pakeistą Reglamentu (EB) Nr. 491/95 [7], valstybe nare pranešėja buvo paskirta Švedija. Pagal Reglamento (EEB) Nr. 3600/92 7 straipsnio 1 dalies c punktą Švedija 1998 m. spalio 2 d. pateikė Komisijai atitinkamas įvertinimo ataskaitas ir rekomendacijas.(3) Šią įvertinimo ataskaitą peržiūrėjo valstybės narės ir Komisija Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniame komitete. Peržiūra buvo baigta 2002 m. vasario 26 d. pateikiant Komisijos etofumezato peržiūros ataskaitą.(4) Peržiūros metu neiškilo jokių neišspręstų klausimų arba problemų, dėl kurių reikėtų konsultuotis su Augalų moksliniu komitetu.(5) Atlikus įvairius patikrinimus paaiškėjo, kad savo sudėtyje etofumezato turintys augalų apsaugos produktai apskritai galėtų atitikti Direktyvos 91/414/EEB 5 straipsnio 1 dalies a ir b punktų reikalavimus, ypač tais naudojimo atvejais, kurie buvo patikrinti ir išsamiai aprašyti Komisijos peržiūros ataskaitoje. Dėl to etofumezatą tikslinga įrašyti į tos direktyvos I priedą siekiant užtikrinti, kad augalų apsaugos produktai, savo sudėtyje turintys etofumezato, visose valstybėse narėse galėtų būti įregistruojami laikantis Direktyvos 91/414/EEB nuostatų.(6) Komisijos peržiūros ataskaita yra reikalinga, kad valstybės narės tinkamai įgyvendintų Direktyvoje 91/414/EEB nustatytų vienodų principų keletą skirsnių. Dėl to tikslinga numatyti, kad valstybės narės turėtų sudaryti galimybę visoms suinteresuotoms šalims susipažinti su parengtomis peržiūros ataskaitomis, išskyrus konfidencialią informaciją. Jei peržiūros ataskaita turi būti papildyta naujais duomenimis atsižvelgiant į technikos ir mokslo pažangą, minėtos medžiagos įrašymo į Direktyvos 91/414/EEB I priedą sąlygos taip pat turėtų pakeistos pagal tos direktyvos nuostatas.(7) Prieš įrašant veikliąją medžiagą į I priedą, turėtų būti numatytas tinkamas laikotarpis, kad valstybės narės ir suinteresuotos šalys imtųsi būtinų parengiamųjų veiksmų.(8) Įrašius, būtinas atitinkamas laikotarpis, kad valstybės narės galėtų įgyvendinti Direktyvos 91/414/EEB nuostatas dėl augalų apsaugos produktų, savo sudėtyje turinčių etofumezato, o svarbiausia, valstybės narės turi peržiūrėti esamas registracijas pagal Direktyvos 91/414/EEB nuostatas, kad būtų užtikrintos Direktyvos 91/414/EEB I priede nustatytos sąlygos dėl etofumezato. Turėtų būti numatytas ilgesnis laikotarpis, per kurį būtų pateikti kiekvieno augalų apsaugos produkto išsamūs dokumentai, atitinkantys Direktyvos 91/414/EEB II ir III priedo reikalavimus, ir produktas iš naujo įvertintas pagal Direktyvoje 91/414/EEB nustatytus vienodus principus.(9) Dėl to Direktyva 91/414/EEB turi būti iš dalies keičiama.(10) Šioje direktyvoje numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisDirektyvos 91/414/EEB I priedas yra iš dalies keičiamas, kaip nurodyta šios direktyvos priede.2 straipsnisValstybės narės sudaro galimybę visoms suinteresuotoms šalims susipažinti su etofumezato peržiūros ataskaita, išskyrus konfidencialią informaciją, kaip apibrėžta Direktyvos 91/414/EEB 14 straipsnyje, arba pateikia ją gavusios konkretų prašymą.3 straipsnisValstybės narės iki 2003 m. rugpjūčio 31 d. priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie įgyvendina šią direktyvą. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.Nuostatas jos taiko nuo 2003 m. rugsėjo 1 d.Valstybės narės, priimdamos šias nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.4 straipsnis1. Siekdamos užtikrinti, kad būtų vykdomos sąlygos dėl etofumezato, nustatytos Direktyvos 91/414/EEB I priede, valstybės narės peržiūri visus registruotus augalų apsaugos produktus, savo sudėtyje turinčius etofumezato. Prireikus jos iki 2003 m. rugsėjo 1 d. iš dalies pakeičia arba panaikina registraciją pagal Direktyvą 91/414/EEB.2. Visus registruotus augalų apsaugos produktus, savo sudėtyje turinčius tik veikliosios medžiagos etofumezato arba kaip vienos iš kelių veikliųjų medžiagų, kurių visos į Direktyvos 91/414/EEB I priedą būtų įrašytos iki 2003 m. kovo 1 d., valstybės narės pagal Direktyvos 91/414/EEB VI priede numatytus vienodus principus įvertina iš naujo pagal dokumentus, atitinkančius tos direktyvos III priedo reikalavimus. Remdamosi tokiu įvertinimu, jos sprendžia, ar produktas atitinka Direktyvos 91/414/EEB 4 straipsnio 1 dalies b, c, d ir e punktuose nustatytas sąlygas. Prireikus, bet ne vėliau kaip iki 2007 m. vasario 28 d., jos iš dalies pakeičia arba panaikina kiekvieno tokio augalų apsaugos produkto registraciją.5 straipsnisŠi direktyva įsigalioja 2003 m. kovo 1 d.6 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 2002 m. gegužės 3 d.Komisijos varduDavid ByrneKomisijos narys[1] OL L 230, 1991 8 19, p. 1.[2] OL L 55, 2002 2 26, p. 29.[3] OL L 366, 1992 12 15, p. 10.[4] OL L 259, 2000 10 13, p. 27.[5] OL L 107, 1994 4 28, p. 8.[6] OL L 225, 1995 9 22, p. 1.[7] OL L 49, 1995 3 4, p. 50.--------------------------------------------------PRIEDASI priedo lentelės pabaigoje įrašoma:"Nr. | Įprastas pavadinimas,identifikavimo numeriai | IUPAC pavadinimas | Grynumas | Įsigaliojo | Įrašymo termino pabaiga | Konkrečios nuostatos |29 | Etofumezatas CAS Nr. 26225-79-6 CICAP Nr. 223 | (±)-2-etoksi-2,3-dihidro-3,3-dimetilbenzo furan-5-ilmetansulfonatas | 960 g/kg | 2003 m. kovo 1 d. | 2013 m. vasario 28 d. | Galima registruoti tik kaip herbicidą. Kad būtų įgyvendinti VI priedo vienodi principai, atsižvelgiama į etofumezato ekspertizės ataskaitos, kurią Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas galutinai pateikė 2002 m. vasario 26 d., išvadas, ypač į jos I ir II priedėlius. Atlikdamos šį bendrą įvertinimą, valstybės narės ypatingą dėmesį gali skirti požeminio vandens apsaugai, kai veiklioji medžiaga naudojama regionuose, kuriuose vyrauja pažeidžiamo dirvožemio ir (arba) klimato sąlygos, ir, jei reikia, turi imtis riziką mažinančių priemonių. |--------------------------------------------------


title: 1992 m. sausio 13 d. Komisijos direktyva 92/2/EEB, nustatanti greitai užšaldytų žmonėms vartoti skirtų maisto produktų bandinių ėmimo tvarką ir Bendrijos oficialios jų temperatūrų kontrolės analizės metodą

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31992L0002

Oficialusis leidinys L 034 , 11/02/1992 p. 0030 - 0033 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 15 tomas 11 p. 0006  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 15 tomas 11 p. 0006

		Komisijos direktyva 92/2/EEB1992 m. sausio 13 d.nustatanti greitai užšaldytų žmonėms vartoti skirtų maisto produktų bandinių ėmimo tvarką ir Bendrijos oficialios jų temperatūrų kontrolės analizės metodąEUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1988 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyvą 89/108/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių greitai užšaldytus žmonėms vartoti skirtus maisto produktus, suderinimo [1], ypač į jos 11 straipsnį,kadangi greitai užšaldytų maisto produktų temperatūra turi būti kontroliuojama;kadangi valstybės narės gali naudoti kitus, moksliškai pagrįstus metodus, jei tai nesudaro kliūčių greitai užšaldytiems produktams laisvai judėti ir jei konkurencijos taisyklės lieka nepakeistos;kadangi valstybės narės, patikrinusios temperatūrų atžymas 1992 m. sausio 13 d. Komisijos direktyvoje 92/1/EEB dėl temperatūros kontroliavimo transporto priemonėse, sandėliuose ir saugyklose, skirtose greitai užšaldytiems, žmonėms vartoti skirtiems maisto produktams laikyti [2], nustatyta tvarka bei atsižvelgusios į temperatūrų reikalavimus, nustatytus Tarybos direktyvos 89/108/EEB 5 straipsnyje, gali pereiti prie produktų tinkamumo vartoti tyrimo, jei minėtos priemonės kelia pagrįstų abejonių;kadangi tikrinimas atitinka 1989 m. birželio 14 d. Tarybos direktyvą 89/397/EEB dėl oficialios maisto produktų kontrolės [3] ir, svarbiausia, tos direktyvos 4 ir 14 straipsnius;kadangi sąlygos, numatytos šioje direktyvoje, atitinka Maisto produktų nuolatinio komiteto nuomonę,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnis1. Valstybės narės užtikrina, kad bandinių ėmimo procedūros ir analizės metodas, oficialiai naudojamas tikrinti greitai užšaldytų produktų temperatūrą, taikomas pagal nuostatas, pateiktas šios direktyvos I ir II priede.2. Tačiau analizės metodas, nurodytas šios direktyvos II priede, gali būti naudojamas tiktai tuo atveju, jeigu po patikrinimo kyla pagrįstų abejonių dėl ribinės temperatūros, kuri yra nurodyta Direktyvoje 89/108/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių greitai užšaldytus žmonėms vartoti skirtus maisto produktus, suderinimo.2 straipsnis1 straipsnio 1 dalyje ir I bei II prieduose nustatytų reikalavimų įvedimas neapriboja valstybių narių teisių naudoti kitus moksliškai pagrįstus metodus, jeigu tai netrukdo greitai užšaldytų produktų laisvam judėjimui ir atitinka metodų, nurodytų šios direktyvos II priede, reikalavimus.Tačiau, gavus skirtingus rezultatus, pirmenybė teikiama tiems, kurie buvo gauti, naudojantis Bendrijos nustatytais metodais.3 straipsnis1. Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję vėliausiai 1993 m. liepos 31 d., įgyvendina šią direktyvą.Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.2. Valstybės narės, priimdamos šias priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.4 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1992 m. sausio 13 d.Tarybos varduMartin BangemannPirmininko pavaduotojas[1] OL L 40, 1989 2 11, p. 34.[2] Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 28.[3] OL L 186, 1989 6 30, p. 23.--------------------------------------------------I PRIEDASGREITAI UŽŠALDYTŲ ŽMONĖMS VARTOTI SKIRTŲ MAISTO PRODUKTŲ BANDINIŲ ĖMIMO TVARKA1. Pakuočių parinkimas tikrintiTuri būti atrinkta tokia pakuočių rūšis ir kiekis, kad jų temperatūra atitiktų šilčiausius tikrinamos prekių siuntos taškus.1.1. ŠaldytuvasBandiniai turi būti imami iš kelių svarbiausių vietų šaldytuve, pavyzdžiui, prie durų (aukštesniame ir žemesniame lygyje), iš centrinės šaldytuvo dalies (aukštesniame ir žemesniame lygyje) ir prie grįžtančio į šaldomąjį įrenginį oro srauto. Turi būti įvertinta visų produktų sandėliavimo trukmė (kad temperatūra nusistovėtų).1.2. Gabenimasa) Iš kur būtina atrinkti bandinius gabenant:Atrinkti juos iš siuntos apatinės ir viršutinės dalies prie visų paprastų arba porinių durų krašto iš tos pusės, kur jos atidaromos.b) Bandinių ėmimas iškraunant:Parinkti keturis bandinius iš šių svarbiausių vietų:- viršutinės arba apatinės siuntos dalies, prie durų krašto iš tos pusės, kur jos atidaromos,- siuntos viršutinių užpakalinių kampų (kuo toliau nuo šaldymo įrenginio),- siuntos centrinės dalies,- siuntos priekinės dalies centro (kuo arčiau šaldymo įrenginio),- siuntos priekinės dalies apatinio ir viršutinio kampų (kuo arčiau grįžtančio į šaldomąjį įrenginį oro srauto).1.3. Mažmeninės prekybos šaldymo vitrinosBandiniai bandymams turi būti atrinkti kiekvienoje iš trijų vietų, kuriose yra aukščiausia tikrinamos šaldymo vitrinos temperatūra.--------------------------------------------------II PRIEDASGREITAI UŽŠALDYTŲ ŽMONĖMS VARTOTI SKIRTŲ MAISTO PRODUKTŲ TEMPERATŪROS MATAVIMO METODAS1. ApibūdinimasPagal Direktyvos 89/108/EEB 1 straipsnio 2 dalies 1 punktą, tolygi produkto temperatūra, jai nusistovėjus, visą laiką turi būti – 18 ºC arba žemesnė, leidžiant temperatūros šoktelėjimus, nurodytus 5 direktyvos straipsnyje.2. PrincipasGreitai užšaldytų produktų temperatūros matavimas susideda iš bandinių, parinktų pagal I priedą, temperatūros tikslaus fiksavimo tam skirtais prietaisais.3. Temperatūros apibrėžimas"Temperatūra" – tai išmatuota tam tikroje vietoje temperatūra, naudojant temperatūrai jautrią matavimo įrankio ar prietaiso dalį.4. Įranga4.1. Termometrinis matavimo prietaisas4.2. Prasiskverbimo į produktą instrumentaiTuri būti naudojamas lengvai nuvalomas metalinis instrumentas smailiu galu, toks kaip ledo kirtiklis, rankinis grąžtas arba spiralinis grąžtas.5. Temperatūros matavimo prietaisų bendrosios techninės charakteristikos.Matavimo prietaisai turi atitikti šiuos reikalavimus:a) rodmenų pateikimo laikas turėtų sudaryti 90 % skirtumo tarp pirminių ir galutinių rodmenų, trunkančių tris minutes;b) prietaiso paklaida neturi viršyti ± 0,5 ºC matavimo skalėje nuo – 20 ºC iki + 30 ºC;c) matavimo tikslumas neturi pasikeisti daugiau negu 0,3 ºC, eksplotavimo metu, kai aplinkos temperatūros intervalas nuo – 20 ºC iki + 30 ºC;d) prietaiso padalos turi būti suskirstytos 0,1 ºC tikslumu;e) prietaiso tikslumas turi būti reguliariai tikrinamas;f) prietaisas privalo turėti tuo metu galiojantį kalibravimo sertifikatą;g) temperatūros matavimo zondas turi būti lengvai nuvalomas;h) temperatūrai jautri matavimo prietaiso dalis turi būti pagaminta taip, kad užtikrintų gerą terminį kontaktą su produktu;i) elektriniai matavimo prietaisai turi būti apsaugoti nuo nepageidautinų poveikių, kuriuos gali sukelti drėgmės kondensacija.6. Matavimo metodika6.1. Išankstinis įrankių atšaldymasTemperatūros matavimo zondas ir instrumentai, kuriais matuojama temperatūra produkto viduje, turi būti atšaldyti prieš matuojant produkto temperatūrą.Turi būti naudojamas toks išankstinio atšaldymo metodas, kuris užtikrintų, kad abiejų instrumentų temperatūra būtų kuo artimesnė matuojamo produkto temperatūrai.6.2. Bandinių paruošimas matuoti temperatūrąTemperatūros matavimo zondai iš esmės nėra pritaikyti prasiskverbti į greitai užšaldytus produktus, taigi būtina padaryti skylę produkte, į kurią, naudojant atšaldytą prasiskverbti skirtą instrumentą, būtų galima įkišti zondą į produktą. Skylės diametras turi atitikti zondo diametrą, o gylis priklauso nuo produkto rūšies (kaip nurodyta 6.3 punkte).6.3. Produkto temperatūros matavimasBandinys turi būti paruoštas ir jo temperatūra turi būti pamatuota toje pačioje pasirinktoje užšaldytoje aplinkoje, kur jis yra. Matuojama tokiu būdu:a) jei leidžia produkto matmenys, įkišti atšaldytą zondą į 2,5 mm gylį nuo produkto paviršiaus;b) jeigu a būdas neįmanomas, zondas turi būti įvestas minimaliai nuo paviršiaus per tris keturis zondo skersmenis;c) dėl kai kurių maisto produktų sudėties arba dydžio (pvz., žalieji žirneliai) negalima įleisti zondo jų vidaus temperatūrai nustatyti. Tokiais atvejais maisto produkto pakuotės vidaus temperatūra turi būti nustatoma įleidžiant tam tinkamą atšaldytą zondą aštriu galu į produkto paketo centrą, taip kad būtų galima išmatuoti temperatūrą ir jis liestųsi su produktu;d) fiksuoti temperatūrą, galutinai jai nusistovėjus.--------------------------------------------------


title: 2002 m. sausio 30 d. Komisijos direktyva 2002/4/EB dėl vištas dedekles laikančių įmonių, kurioms taikoma Tarybos direktyva 1999/74/EB, registravimo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

32002L0004

Oficialusis leidinys L 030 , 31/01/2002 p. 0044 - 0046

		Komisijos direktyva 2002/4/EB2002 m. sausio 30 d.dėl vištas dedekles laikančių įmonių, kurioms taikoma Tarybos direktyva 1999/74/EB, registravimoEUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1999 m. liepos 19 d. Tarybos direktyvą 1999/74/EB, nustatančią minimalius vištų dedeklių apsaugos standartus [1], ypač jos 7 straipsnį,kadangi:(1) Direktyva 1999/74/EB nustato specifinius vištų dedeklių apsaugos įvairiose ūkininkavimo sistemose standartus ir leidžia valstybėms narėms pasirinkti pačią tinkamiausią sistemą arba sistemas.(2) Direktyvos 1999/74/EB 7 straipsnis reikalauja, kad kiekviena įmonė, kuri patenka į tos direktyvos taikymo sritį, būtų valstybės narės kompetentingos institucijos registruota ir jai būtų suteiktas skiriamasis numeris, pagal kurį būtų galima atsekti į rinką pateiktus žmonių vartojimui skirtus kiaušinius.(3) Pagal 1990 m. birželio 26 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1907/90 dėl tam tikrų kiaušiniams taikomų standartų [2] su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 5/2001 [3], yra privalu kiaušinius antspauduoti kodu, žyminčiu gamintojo skiriamąjį numerį ir leidžiančiu nustatyti ūkininkavimo metodą.(4) Ūkininkavimo metodus apibrėžia 1991 m. gegužės 15 d. Komisijos reglamentas (EEB) Nr. 1274/91, nustatantis išsamias Reglamento (EEB) Nr. 1907/90 dėl tam tikrų prekybos kiaušiniais standartų taikymo taisykles [4], su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1651/2001 [5], taip pat 1991 m. birželio 24 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2092/91 dėl ekologinio žemės ūkio produktų auginimo ir tokios informacijos nurodymo ant žemės ūkio produktų ir maisto produktų [6] su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2491/2001 [7], kiek tai yra susiję su ekologiniu ūkininkavimu.(5) Įmonių registravimas pagal jų skiriamuosius numerius yra prielaida, leidžianti atsekti į rinką pateiktus žmonių vartojimui skirtus kiaušinius.(6) Šioje direktyvoje numatytos priemonės atitinka Nuolatinio veterinarijos komiteto nuomonę,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnis1. Valstybės narės:a) pagal šios direktyvos priedą sukuria sistemą kiekvienai gamybos vietai (toliau – įmonei), kuri patenka į Direktyvos 1999/74/EB taikymo sritį, registruoti, priskiriant jai skiriamąjį numerį;b) užtikrina, kad iki valstybės narės nustatytos datos apie kiekvieną tokią įmonę valstybės narės kompetentingai institucijai būtų pateikta bent priedo 1 punkte nurodyta informacija; ši data turi būti nustatyta taip, kad būtų pakankamai laiko toms įmonėms užregistruoti pagal c punktą;c) užtikrina, kad kiekviena įmonė, apie kurią iki datos, nustatytos pagal b punktą, yra suteikta būtina informacija, būtų užregistruota ir iki 2003 m. gegužės 31 d. jai būtų suteiktas skiriamasis numeris.2. Valstybės narės numato, kad nuo 2003 m. birželio 1 d.a) nebebūtų leidžiama eksploatuoti jokios įmonės, apie kurią šio straipsnio 1 dalies b punkte reikalaujama informacija nėra suteikta iki tame punkte nustatytos datos; irb) jokia įmonė nebūtų pradedama eksploatuoti, neužbaigus jos registracijos ir nesuteikus jai skiriamojo numerio.3. Valstybės narės užtikrina, kad įmonių registras, įsteigtas pagal šio straipsnio 1 dalį, būtų prieinamas valstybės narės kompetentingai institucijai, kad ji galėtų atsekti į rinką pateiktus žmonių vartojimui skirtus kiaušinius.4. Valstybės narės užtikrina, kad apie registracijos duomenų pasikeitimus būtų nedelsiant pranešta kompetentingai institucijai ir kad, gavus tokią informaciją, registras būtų tuoj pat atnaujintas.2 straipsnisValstybės narės įstatymais ir kitais teisės aktais įtvirtina nuostatas, būtinas, kad šios direktyvos būtų pradėta laikytis ne vėliau kaip nuo 2003 m. kovo 31 d. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.Valstybės narės, tvirtindamos šias priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.3 straipsnisŠi direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.4 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 2002 m. sausio 30 d.Komisijos varduDavid ByrneKomisijos narys[1] OL L 203, 1999 8 3, p. 53.[2] OL L 173, 1990 7 6, p. 5.[3] OL L 2, 2001 1 5, p. 1.[4] OL L 121, 1991 5 16, p. 11.[5] OL L 220, 2001 8 15, p. 5.[6] OL L 198, 1991 7 22, p. 1.[7] OL L 337, 2001 12 20, p. 9.--------------------------------------------------PRIEDASPrireikus taikomi apibrėžimai, duoti Direktyvos 1999/74/EB 2 straipsnyje.1. REGISTRAVIMUI BŪTINI DUOMENYSApie kiekvieną įmonę pateikiami bent šie duomenys:- įmonė:- įmonės pavadinimas,- adresas,- fizinis asmuo, atsakingas už vištas dedekles (toliau — laikytojas):- pavardė,- adresas,- kitos įmonės (-ių), kurios patenka į Direktyvos 1999/74/EB taikymo sritį ir kurias eksploatuoja laikytojas arba kurios jam priklauso, registracijos numeris (-iai),- įmonės savininkas, jei tai kitas asmuo, o ne laikytojas:- pavardė,- adresas,- kitos įmonės (-ių), kurios patenka į Direktyvos 1999/74/EB taikymo sritį ir kurios priklauso savininkui arba yra jo eksploatuojamos,- kita informacija apie įmonę:- ūkininkavimo metodas (-ai) pagal 2.1 punkte duotus apibrėžimus,- didžiausias įmonės pajėgumas, nurodant laikomų paukščių skaičių vienu metu; jei papildomai yra taikomi ir kiti ūkininkavimo metodai, didžiausias laikomų paukščių skaičius vienu metu, tenkantis vienam ūkininkavimo metodui.2. SKIRIAMASIS NUMERISSkiriamasis numeris susideda iš skaitmens, nurodančio ūkininkavimo metodą, nustatytą pagal 2.1 punktą, po to – valstybės narės kodas pagal 2.2 punktą ir valstybės narės, kurioje yra įmonė, nustatytas identifikavimo numeris.2.1. Ūkininkavimo metodo kodasĮmonėje taikomas ūkininkavimo metodas, apibrėžtas Reglamente (EEB) Nr. 1274/91 su pakeitimais, nurodomas šiais kodais:1 | Laisvai laikomos vištos |2 | Vištidė |3 | Narveliai |Ūkininkavimo metodas, taikomas įmonėse, kurios dirba Reglamente (EEB) Nr. 2092/91 nurodytomis sąlygomis, nurodomas:0 | Ekologinis ūkininkavimas |2.2. Registracijos valstybės narės kodasAT | Austrija |BE | Belgija |DE | Vokietija |DK | Danija |ES | Ispanija |FI | Suomija |FR | Prancūzija |GF | Graikija |IE | Airija |IT | Italija |LU | Liuksemburgas |NL | Nyderlandai |PT | Portugalija |SE | Švedija |UK | Jungtinė Karalystė |2.3. Įmonės identifikavimasKiekviena valstybė narė įdiegia sistemą, pagal kurią kiekvienai registruojamai įmonei suteikia unikalų numerį, kuris gali būti naudojamas ne tik šios direktyvos tikslais su sąlyga, kad įmonės identifikavimas yra užtikrintas.Valstybės narės gali identifikavimo numerį papildyti kitais ženklais, pavyzdžiui, identifikuodamos vištų būrius, laikomus atskiruose įmonės pastatuose.--------------------------------------------------


title: 1985 m. lapkričio 18 d. Tarybos Direktyva dėl Bendrijos snukio ir nagų ligos kontrolės priemonių įdiegimo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31985L0511

Oficialusis leidinys L 315 , 26/11/1985 p. 0011 - 0018 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 3 tomas 19 p. 0209  specialusis leidimas ispanų kalba: skyrius 03 tomas 39 p. 0033  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 3 tomas 19 p. 0209  specialusis leidimas portugalų kalba skyrius 03 tomas 39 p. 0033

		Tarybos Direktyva1985 m. lapkričio 18 d.dėl Bendrijos snukio ir nagų ligos kontrolės priemonių įdiegimo(85/511/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 43 ir 100 straipsnius,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą [1],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [2],atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [3],kadangi vienas Bendrijos uždavinių veterinarijos srityje yra gerinti galvijų sveikatą ir taip didinti gyvulininkystės pelningumą;kadangi snukio ir nagų ligos protrūkis greitai gali įgyti epizootines proporcijas, sukeliančias tokį didelį mirtingumą ir sveikatos sutrikimus, kad gali smarkiai sumažėti viso kiaulių ir atrajojančių galvijų ūkio rentabilumas;kadangi įtarus ligą būtina kuo skubiau imtis veiksmų, kad neatidėliotinos ir efektyvios kontrolės priemonės galėtų būti įgyvendintos vos ligą patvirtinus; kadangi priemones turi nustatyti kompetentinga institucija atsižvelgdama į tai, ar šalis vykdo profilaktinės vakcinacijos programą visoje savo teritorijoje ar jos dalyje; kadangi tam tikromis aplinkybėmis valstybės narės, kurios vykdo tokią programą, gali leisti neskersti gyvūnų, turinčių pakankamą imuninę apsaugą nuo snukio ir nagų ligos;kadangi būtina skubiai užkirsti kelią ligos protrūkiui ir jos plitimui griežtai stebint gyvūnų judėjimą ir įtariamus užkrėstus pašarus, taip pat naudojant gyvūnų vakcinaciją;kadangi liga turi būti diagnozuojama ir virusas identifikuojamas laboratorijose, kurių koordinavimą turi užtikrinti Bendrijos etaloninė laboratorija;kadangi, vykdant skubią gyvūnų vakcinaciją, vakcinų veiksmingumas ir nekenksmingumas turi būti patikrintas koordinuojant Bendrijos paskirtam specializuotam institutui; kadangi, be to, turi būti įdiegtos specialios suderintos priemonės, kai nustatomi virusų tipai ar variantai, nuo kurių Bendrijoje naudojamos vakcinos nepakankamai apsaugo; kadangi dėl to būtina nustatyti, kad vakcinuojančios valstybės narės sudarytų daugiamečius vakcinacijos planus, kuriuos Bendrija išanalizuos ir, kur tinka, koordinuos;kadangi turi būti numatyta nuostata dėl glaudaus valstybių narių ir Komisijos bendradarbiavimo tvarkos;kadangi šia direktyva nustatomos priemonės yra eksperimentinės ir kadangi, atsižvelgiant į naujoves šioje srityje, jos turės būti iš naujo apsvarstytos,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisNepažeidžiant Bendrijos nuostatų, reglamentuojančių Bendrijos vidaus prekybą, ši direktyva nustato būtinąsias Bendrijos kontrolės priemones, taikytinas snukio ir nagų ligos protrūkio atveju, neatsižvelgiant į ją sukėlusio viruso rūšį.Ši direktyva neturi įtakos valstybių narių profilaktinės vakcinacijos politikai.2 straipsnisŠioje direktyvoje vartojami sąvokų apibrėžimai, pateikti Direktyvos 64/432/EEB [4] 2 straipsnyje.Taip pat vartojamos šios sąvokos:a) "imlios rūšies gyvūnas" – bet kuris ūkyje laikomas naminis ar laukinis atrajotojas ar kiaulė;b) "imlus gyvūnas" – bet kuris imlios rūšies gyvūnas, kuris nebuvo paskiepytas arba buvo paskiepytas, tačiau kurio imuninį atsparumą kompetentinga institucija laiko nepakankamu;c) "užsikrėtęs gyvūnas" – bet kuris imlios rūšies gyvūnas:- kuriam nustatyti snukio ir nagų ligos klinikiniai ligos požymiai arba patologiniai anatominiai pakitimai, galėję atsirasti dėl snukio ir nagų ligos, arba- kuriam, atlikus laboratorinius tyrimus, buvo oficialiai nustatyta snukio ir nagų liga;d) "įtariamas sergant gyvūnas" – bet kuris imlios rūšies gyvūnas, kurio klinikiniai ligos požymiai ar patologiniai anatominiai pakitimai yra tokie, kad gali būti įtariama snukio ir nagų liga;e) "įtariamas užsikrėtus gyvūnas" – bet kuris imlios rūšies gyvūnas, kuris pagal epizootinius duomenis galėjo būti tiesiogiai ar netiesiogiai užkrėstas snukio ir nagų ligos virusu.3 straipsnisValstybė narė užtikrina, kad apie snukio ir nagų ligą ar jos įtarimą būtinai bus nedelsiant pranešta kompetentingai institucijai pagal Direktyvą 82/894/EEB [5].4 straipsnis1. Valstybės narės užtikrina, kad ūkiuose, kuriuose yra vienas ar daugiau gyvūnų, įtariamų sergant ar užsikrėtus snukio ir nagų ligos virusu, būtų nedelsiant pradėtas oficialus tyrimas, kuriuo liga būtų patvirtinta arba paneigta, ir visų pirma kad oficialiai patvirtintas veterinarijos gydytojas paimtų arba nurodytų paimti reikalingus mėginius laboratoriniam tyrimui.Gavusi pranešimą apie įtariamą snukio ir nagų ligos atvejį, kompetentinga institucija nurodo oficialiai prižiūrėti ūkį ir:- surašyti visas imlių rūšių gyvūnų kategorijas ir nurodyti kiekvienos kategorijos visus sergančius, nugaišusius, įtariamus sergant ar užsikrėtus snukio ir nagų liga; sąrašas turi būti nuolat papildomas atsižvelgiant į per įtarimo laikotarpį atsivestų ir nugaišusių gyvūnų skaičių; sąraše esanti informacija pareikalavus turi būti pateikiama ir gali būti iš naujo tikrinama kiekvienos kontrolės metu,- visus ūkyje esančius imlių rūšių gyvūnus laikyti jų laikymo vietose arba kitoje vietoje, kur jie būtų atskirti nuo kitų gyvūnų,- neleisti imlių rūšių gyvūnų įvežti į ūkį ar išvežti iš jo,- neleisti kitos rūšies gyvūnų įvežti į ūkį ar iš jo be kompetentingos institucijos leidimo,- be kompetentingos institucijos leidimo neleisti įvežti į ūkį arba iš jo imlių rūšių gyvūnų mėsos arba jų skerdenų, pašarų, indų, daiktų ar kitų medžiagų, pavyzdžiui, vilnos, atliekų ar nereikalingų medžiagų, galinčių pernešti snukio ir nagų ligą,- uždrausti iš ūkio išvežti pieną; nesant galimybių pieną laikyti ūkyje, kompetentinga institucija gali leisti, prižiūrint veterinarijos gydytojui, išvežti pieną iš ūkio į pieno perdirbimo įmonę, kur jis bus termiškai apdorotas, užtikrinant snukio ir nagų ligos viruso sunaikinimą,- neleisti asmenims patekti į ūkį ir išeiti iš jo negavus kompetentingos institucijos leidimo;- neleisti transporto priemonėms įvažiuoti į ūkį ir išvažiuoti iš jo negavus kompetentingos institucijos leidimo, kuri nustato reikalavimus, kad būtų išvengta snukio ir nagų ligos viruso plitimo,- naudoti tinkamas dezinfekavimo priemones prie įėjimų į gyvūnų patalpas ir iš jų bei prie įvažiavimų į ūkio teritoriją ir iš jos,- epizootinį tyrimą atlikti pagal 7 ir 8 straipsnius.2. Kompetentinga institucija gali taikyti 1 dalyje numatytas priemones kaimyniniuose ūkiuose, jeigu jų vieta, išsidėstymas arba galimas sąlytis su gyvūnais iš ūkio, kuriame įtariama liga, teikia pagrindo įtarti galimą užsikrėtimą.3. Priemonės, nurodytos 1 ir 2 dalyse, nepanaikinamos tol, kol oficialiai nepatvirtinama, kad įtarimas dėl snukio ir nagų ligos buvo nepagrįstas.5 straipsnisPatvirtinus, kad ūkyje yra vienas ar daugiau gyvūnų, apibrėžtų 2 straipsnio c punkte, kompetentinga institucija nurodo taikyti šias priemones:1) oficialiai patvirtintas veterinarijos gydytojas paima arba nurodo paimti atitinkamus mėginius tyrimui I priede nurodytoje laboratorijoje, jeigu per įtarimo laikotarpį tokie mėginiai pagal 4 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos nuostatas nebuvo paimti arba tyrimai nebuvo atlikti;2) be priemonių, nurodytų 4 straipsnio 1 dalyje, nedelsiant imamasi šių priemonių:a) valstybėse narėse ar regionuose, kuriuose gyvūnų vakcinacija uždrausta:- visi ūkyje laikomi imlių rūšių gyvūnai, prižiūrint oficialiai patvirtintam veterinarijos gydytojui, turi būti paskersti pačiame ūkyje, kad būtų išvengta bet kokios snukio ir nagų ligos viruso plitimo rizikos,- anksčiau minėti ūkyje paskersti gyvūnai oficialiai prižiūrint sunaikinami, kad būtų išvengta bet kokios snukio ir nagų ligos viruso plitimo rizikos,- imlių gyvūnų mėsa, gauta paskerdus ūkio gyvūnus galimo ligos patekimo į ūkį ir oficialių priemonių įgyvendinimo laikotarpiu, kur tik galima, paženklinama ir sunaikinama oficialiai patvirtintam veterinarijos gydytojui prižiūrint tokiu būdu, kad būtų išvengta bet kokios snukio ir nagų ligos viruso plitimo rizikos,- imlios rūšies gyvūnų, kurie nugaišo ūkyje, lavonai sunaikinami prižiūrint oficialiai patvirtintam veterinarijos gydytojui tokiu būdu, kad būtų išvengta bet kokios snukio ir nagų ligos viruso plitimo rizikos,- bet kuri 4 straipsnio 1 dalies antros pastraipos penktoje įtraukoje minima medžiaga sunaikinama arba apdorojama taip, kad būtų užtikrintas snukio ir nagų ligos viruso sunaikinimas; bet koks medžiagų apdorojimas turi būti atliekamas pagal oficialiai patvirtinto veterinarijos gydytojo nurodymus,- pienas ir pieno produktai sunaikinami, kad būtų išvengta bet kokios snukio ir nagų ligos viruso plitimo rizikos,- pašalinus imlių rūšių gyvūnus ir medžiagas, nurodytas 4 straipsnio 1 dalies antros pastraipos penktoje įtraukoje, pastatai gyvūnams laikyti, jų aplinka ir transporto priemonės gyvūnams vežti, visa įranga, galėjusi būti apkrėsta, valoma ir dezinfekuojamas pagal 10 straipsnį,- imlių rūšių gyvūnai gali būti sugrąžinti į ūkį ne anksčiau kaip praėjus 21 dienai po valymo ir dezinfekavimo darbų, atliktų pagal 10 straipsnį,- epizootinis tyrimas atliekamas pagal 7 ir 8 straipsnius;b) valstybėse narėse ar regionuose, kur vykdoma vakcinacija pagal 14 straipsnį:i) - visi ūkyje laikomi imlių rūšių gyvūnai, prižiūrint oficialiai patvirtintam veterinarijos gydytojui, yra paskerdžiami ir sunaikinami. Gyvūnų skerdimo ar sunaikinimo metu valstybės narės imasi būtinų priemonių, kad būtų išvengta bet kokios snukio ir nagų ligos viruso plitimo rizikos bei žalingo poveikio aplinkai; tais atvejais, kai gyvūnai skerdžiami ne pačiame ūkyje, jie turi būti išvežami specialiomis transporto priemonėmis siekiant išvengti snukio ir nagų ligos viruso plitimo rizikos,- kai nustatomas snukio ir nagų ligos viruso tipas, potipis ar variantas arba kai epidemiologinė informacija ir duomenys leidžia patvirtinti, kad naudotos vakcinos suteikia pakankamą imuninį atsparumą tiriamajam viruso tipui, valstybės narės gali:- riboti imlių gyvūnų skerdimą ir naikinimą,- nustatyti, kad, prižiūrint veterinarijos gydytojui, neužsikrėtusių gyvūnų pienas ir mėsa būtų atitinkamai termiškai apdoroti;ii) numatytos i papunktyje priemonės taikomos kartu su likusių gyvūnų vakcinacija ir pakartotine vakcinacija pagal 13 straipsnio 1 dalį;iii) a punkto trečioje, ketvirtoje ir penktoje įtraukose numatytos priemonės, taip pat a punkto šeštoje įtraukoje nurodytos priemonės taikomos analogiškai, išskyrus atvejus, kai taikomas terminis apdorojimas, minimas i papunktyje;3) 1 punkto nuostatos netaikomos tais atvejais, kai atsiranda antrinis ligos židinys, epidemiologiškai susijęs su pirminiu ligos židiniu, iš kurio mėginiai tyrimams jau buvo paimti;4) kompetentinga institucija gali 1 punkte numatytas priemones taikyti ir kaimyniniuose ūkiuose, jeigu jų vieta, teritorinis išsidėstymas arba sąlytis su gyvūnais, kuriems buvo nustatyta liga, teikia pagrindo įtarti galimą užsikrėtimą.6 straipsnis1. Jeigu ūkiai turi tik du ar daugiau struktūrinių vienetų, kompetentinga institucija gali leisti netaikyti 5 straipsnio 2 punkto a papunkčio pirmos ir antros įtraukų ir 2 punkto b papunkčio i papunkčio dalies reikalavimų užkrėsto ūkio neužkrėstiems struktūriniams vienetams, jeigu oficialiai patvirtintas veterinarijos gydytojas patvirtina, jog šių struktūrinių vienetų struktūra, dydis ir juose atliekami darbai yra tokie, kad gyvūnų laikymas, priežiūra ir šėrimas yra atskirti, todėl ligos virusas negali išplisti iš vieno struktūrinio vieneto į kitą.Tokios pat priemonės ir galimybė nesilaikyti 5 straipsnio 2 punkto a papunkčio šeštos įtraukos gali būti taikomos ir pieno ūkiams tuo atveju, jei melžimas kiekviename struktūriniame vienete vykdomas atskirai.2. Jeigu taikoma 1 dalis, valstybės narės numato išsamias jos taikymo taisykles pagal suteikiamas sveikatos garantijas. Apie tai jos praneša Komisijai.3. 16 straipsnyje numatyta tvarka gali būti nuspręsta, kad 2 dalyje išdėstytos taisyklės būtų keičiamos siekiant užtikrinti jų derinimą su valstybių narių priimtomis taisyklėmis.7 straipsnisEpizootiniu tyrimu nustatoma:- laikotarpis, kurį snukio ir nagų liga galėjo būti ūkyje išplitusi iki pranešant apie ją ar ją įtariant,- galima snukio ir nagų ligos kilmė ūkyje ir identifikuojami kiti ūkiai, kuriuose yra imlių rūšių gyvūnų, galėjusių sirgti ar užsikrėsti iš to paties šaltinio,- asmenų arba transporto priemonių ir 4 straipsnio 1 dalies antros pastraipos penktoje įtraukoje nurodytų medžiagų, galėjusių pernešti snukio ir nagų ligos virusą į įtariamus ūkius ar iš jų, judėjimas.8 straipsnis1. a) Jeigu oficialiai patvirtintas veterinarijos gydytojas nustato arba, remdamasis patvirtintais duomenimis, mano, kad snukio ir nagų liga galėjo būti pernešta iš kitų ūkių į 4 straipsnyje minimą ūkį arba iš pastarojo į kitus ūkius dėl asmenų, gyvūnų, transporto priemonių judėjimo ar kokiu nors kitu būdu, šiems ūkiams skiriama priežiūra pagal 4 straipsnio nuostatas, ir ji nepanaikinama tol, kol oficialiai nepaneigiamas įtarimas dėl 4 straipsnyje minimame ūkyje nustatytos snukio ir nagų ligos;b) jeigu oficialiai patvirtintas veterinarijos gydytojas nustato arba, remdamasis patvirtintais duomenimis, mano, kad snukio ir nagų liga galėjo būti pernešta iš kitų ūkių į 5 straipsnyje minimą ūkį dėl asmenų, gyvūnų ar transporto priemonių judėjimo ar kokiu nors kitu būdu, šiems ūkiams skiriama oficiali priežiūra pagal 4 straipsnio nuostatas;c) jeigu oficialiai patvirtintas veterinarijos gydytojas nustato arba, remdamasis patvirtintais duomenimis, mano, kad snukio ir nagų liga galėjo būti pernešta iš 5 straipsnyje minimo ūkio į kitus ūkius dėl asmenų, gyvūnų ar transporto priemonių judėjimo ar kokiu nors kitu būdu, šiems ūkiams taikomos 4 straipsnio nuostatos.2. Po to, kai ūkiui pradedamos taikyti 1 dalies nuostatos, kompetentinga institucija uždraudžia išvežti gyvūnus, išskyrus atvejus, kai gyvūnai oficialiai prižiūrint vežami tiesiai į skerdyklą skubiam skerdimui per 15 dienų iš ūkių, minimų 1 straipsnio a ir b punktuose, ir per 21 dieną iš ūkių, minimų 1 dalies c punkte. Prieš išduodamas tokį leidimą oficialiai patvirtintas veterinarijos gydytojas turi būti ištyręs bandą ir patvirtinęs, kad joje nėra įtariamų užsikrėtus snukio ir nagų liga gyvūnų.3. Kompetentingai institucijai leidus galima riboti 1 dalies a ir b punktuose nurodytas priemones ir jas taikyti daliai ūkyje laikomų gyvūnų, jei gyvūnai ūkyje buvo laikomi, prižiūrimi ir šeriami visiškai atskirai nuo kitų gyvūnų.9 straipsnis1. Valstybės narės užtikrina, kad, oficialiai patvirtinus snukio ir nagų ligos diagnozę, kompetentinga institucija aplink užkrėstą ūkį nustatys ne mažesnio kaip 3 km spindulio apsaugos zoną ir ne mažesnio kaip 10 km spindulio priežiūros zoną. Zonos nustatomos atsižvelgiant į gamtines ribas ir priežiūrai skirtus įrenginius.2. a) Apsaugos zonose taikomos šios priemonės:- surašomi visi ūkiai, kuriuose laikomi imlių rūšių gyvūnai, ir sudaromas gyvūnų sąrašas; tie ūkiai periodiškai tikrinami,- draudžiamas imlių rūšių gyvūnų judėjimas viešaisiais ir privačiais keliais, išskyrus ūkių kelius, kuriais teikiamos aptarnavimo paslaugos,- pirmąsias 15 dienų neleidžiama gyvūnų išvežti iš ūkių, kuriuose jie laikomi, išskyrus atvejus kai, prižiūrint oficialiai patvirtintam veterinarijos gydytojui, jie vežami skubiam skerdimui tiesiai į skerdyklą, esančią toje zonoje, arba, jei toje zonoje nėra oficialiai patvirtinto veterinarijos gydytojo kontroliuojamos skerdyklos, į kompetentingos institucijos nurodytą skerdyklą. Taip vežti gyvūnus kompetentinga institucija gali leisti tik po to, kai oficialiai patvirtintas veterinarijos gydytojas, ištyręs visus ūkyje esančius gyvūnus, patvirtina, kad įtariamų užsikrėtus gyvūnų nėra,- draudžiama gyvūnus sėklinti,- pirmąsias 15 dienų draudžiamas dirbtinis sėklinimas, išskyrus tuos atvejus, kai jį atlieka ūkininkas, kuris naudoja ūkyje laikomą spermą arba spermą, kurią tiesiogiai pristato apsėklinimo centras,- mugės, turgūs, parodos ar kiti renginiai, kurių metu suvežami imlūs gyvūnai, įskaitant jų surinkimą ir paskirstymą, uždraudžiami,- nepažeidžiant trečios įtraukos antrame sakinyje pateikto atvejo, imlių rūšių gyvūnų vežimas uždraudžiamas, išskyrus jų vežimą pagrindiniais keliais ar pagrindinėmis geležinkelio linijomis;b) apsaugos zonos priemonės taikomos mažiausiai 15 dienų po to, kai ūkyje nebelieka nė vieno 5 straipsnyje minimo gyvūno ir kai tame ūkyje atliekami parengiamieji valymo ir dezinfekavimo darbai pagal 10 straipsnį. Tačiau 3 dalyje aprašytos priežiūros zonoje taikomos priemonės apsaugos zonoje galioja tiek, kiek nustatyta 3 dalies b punkte.3. a) Priežiūros zonoje taikomos šios priemonės:- surašomi visi ūkiai, kuriuose laikomi imlių rūšių gyvūnai,- uždraudžiamas imlių rūšių gyvūnų judėjimas viešaisiais keliais, išskyrus atvejus, kai jie genami į ganyklą,- vežti imlių rūšių gyvūnus priežiūros zonoje galima tik gavus kompetentingos institucijos leidimą,- per pirmąsias 15 dienų gyvūnų negalima išvežti iš priežiūros zonos. Laikotarpiu nuo 15 iki 30 dienos gyvūnų iš šios zonos išvežti negalima, išskyrus atvejus, kai jie, esant oficialiai priežiūrai, vežami skubiam skerdimui tiesiai į skerdyklą. Kompetentinga institucija gali leisti išvežti gyvūnus tik oficialiai patvirtintam veterinarijos gydytojui atlikus visų ūkio gyvūnų tyrimą ir patvirtinus, kad ūkyje nėra įtariamų užsikrėtus gyvūnų,- uždraudžiama gyvūnus sėklinti,- mugės, turgūs, parodos ir kiti renginiai, į kuriuos suvežama daug imlių gyvūnų, uždraudžiami;b) priemonės priežiūros zonoje taikomos mažiausiai 30 dienų po to, kai ūkyje nebelieka nė vieno 5 straipsnyje minimo gyvūno ir kai tame ūkyje atliekami parengiamieji valymo ir dezinfekavimo darbai pagal 10 straipsnį.10 straipsnisValstybės narės užtikrina, kad:- naudojamos dezinfekavimo priemonės ir jų koncentracija būtų patvirtintos kompetentingos institucijos,- valymo ir dezinfekavimo darbai, esant oficialiai priežiūrai, būtų atliekami laikantis oficialiai patvirtinto veterinarijos gydytojo nurodymų.11 straipsnis1. Valstybės narės užtikrina, kad:- laboratorinį tyrimą snukio ir nagų ligai nustatyti atliks nacionalinė laboratorija, nurodyta priede, kuris gali būti iš dalies keičiamas ar papildomas 17 straipsnyje numatyta tvarka. Jeigu reikia, ypač ligos pradžioje, šiuo laboratoriniu tyrimu turėtų būti nustatytas atitinkamo viruso tipas, potipis ir, kai reikia, to viruso variantas, kurį prireikus gali patvirtinti Bendrijos paskirta etaloninė laboratorija,- viena iš priede nurodytų nacionalinių laboratorijų yra atsakinga už kiekvienoje valstybėje narėje galiojančių diagnostikos standartų ir metodų suderinimą,- pirmoje įtraukoje minimos nacionalinės laboratorijos bendradarbiauja su Bendrijos paskirta etalonine laboratorija.2. Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, kvalifikuota balsų dauguma iki 1987 m. sausio 1 d. paskiria 1 dalyje minimą etaloninę laboratoriją ir nustato jos įgaliojimus bei išsamias 1 dalies antroje įtraukoje numatytų nuostatų taikymo taisykles.12 straipsnisValstybės narės užtikrina, kad:- imlių rūšių gyvūnai, išvežti iš ūkio, kuriame buvo laikomi, bus paženklinami taip, kad būtų lengva atsekti jų kilmės ūkį arba ūkį, iš kurio jie yra atvežti, bei jų judėjimą. Tačiau, nepažeisdama 1980 m. sausio 22 d. Tarybos direktyvos 80/217/EEB 13 straipsnio, nustatančio Bendrijos klasikinio kiaulių maro kontrolės priemones [6], su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 84/645/EEB [7], kompetentinga institucija tam tikromis aplinkybėmis, atsižvelgdama į gyvūnų sveikatos būklę, gali kai kurioms gyvūnų kategorijoms nustatyti kitus būdus, leidžiančius lengvai atsekti gyvūnų kilmės ūkį arba ūkį, iš kurio jie yra atvežti, bei jų judėjimą. Gyvūnų ženklinimo arba jų kilmės ūkio atsekimo priemones nustato kompetentinga institucija,- bus reikalaujama, kad gyvūnų savininkas arba jų laikytojas, kompetentingai institucijai pareikalavus, pateiktų informaciją apie gyvūnų judėjimą ūkyje,- visi asmenys, vežę ar prekiavę imlių rūšių gyvūnais, galės pateikti kompetentingai institucijai informaciją apie tų gyvūnų judėjimą bei visas su šia informacija susijusias detales.13 straipsnis1. Diagnozavus ūkyje snukio ir nagų ligą, priemonės jai kontroliuoti gali būti papildytos imlių rūšių gyvūnų vakcinacija ūkiuose, kuriems gresia pavojus būti užkrėstiems, toje teritorijoje, kurią nustato kompetentinga institucija.2. 1 dalyje minimu atveju valstybės narės užtikrina, kad:a) nepažeidžiant 5 straipsnio 2 punkto b papunkčio i papunkčio antroje įtraukoje numatytos išimties ir nacionalinių priemonių, kuriomis numatyta visų ar dalies imlių rūšių gyvūnų profilaktinė vakcinacija nuo snukio ir nagų ligos visoje valstybės teritorijoje ar jos dalyje, yra draudžiama 4 straipsnyje minimų imlių rūšių gyvūnų vakcinacija ar pakartotinė vakcinacija;b) serumo injekcijos yra uždraustos;c) vakcina nuo snukio ir nagų ligos bei jos naudojimo būdas atitinka bendrąsias rekomendacijas, nustatytas 16 straipsnyje numatyta tvarka;d) naudoti vakciną leidžia kompetentinga institucija, remdamasi nacionalinių laboratorijų atlikta patikra, kurių veiklą koordinuoja institutas, paskirtas pagal 14 straipsnio 3 dalies nuostatas;e) visos vakcinos, importuotos iš trečiosios šalies, atitinka c punkte išdėstytus reikalavimus ir yra patikrintos, kaip nurodyta d punkte.Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, kvalifikuota balsų dauguma nustato vakcinų standartų suderinimo ir jų tikrinimo Bendrijos teritorijoje tvarką.3. Tais atvejais, kai nustatomi snukio ir nagų ligos viruso tipai, potipiai ar variantai, nuo kurių įprastos vakcinos neapsaugo arba nepakankamai apsaugo, valstybė narė apie tai nedelsdama praneša Komisijai ir kitoms valstybėms narėms, nurodydama, kokių skubių priemonių būtina imtis pritaikant vakcinos formules ir jų naudojimą.4. Jeigu, atsižvelgiant į anksčiau minėtas nacionalines priemones, būtina, kad būtų patvirtintos Bendrijos priemonės, tokios priemonės svarstomos ir sprendimas priimamas 16 straipsnyje nustatyta tvarka.14 straipsnis1. Valstybės narės, kurios leidžia vykdyti vakcinaciją nuo snukio ir nagų ligos, sudaro daugiametį vakcinacijos planą, kurį pateikia Komisijai ir kitoms valstybėms narėms, įeinančioms į Veterinarijos nuolatinį komitetą.Šiame plane turi būti nurodyta:i) - vakcinacijos dažnumas,- vakcinų, naudojamų įvairiomis galimomis snukio ir nagų ligos protrūkių aplinkybėmis, gamybos ir tikrinimo tvarka bei reikalavimai,- apsaugos "standartų" įvertinimas,- kryžminio imuniteto kontrolė ir variantai,- gyvūnų, kurie bus įtraukti į vakcinacijos programą, rūšys ir kategorijos,- vakcinų platinimo, konservavimo, laikymo ir naudojimo priežiūros tvarka;ii) - naudoto viruso tipai,- kiekvienos naudotos vakcinos savybės ir sudėtis.2. Valstybių narių priimtų priemonių, kurios yra 1 dalies i punkte jų numatytų nacionalinių priemonių dėl snukio ir nagų ligos dalis, derinimo būdai siekiant užtikrinti jų veiksmingumą nustatomi 16 straipsnyje numatyta tvarka.3. Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, kvalifikuota balsų dauguma iki 1987 m. sausio 1 d. paskiria laboratoriją, minimą 13 straipsnyje, ir nustato jos įgaliojimus bei instituto, atsakingo už vakcinos ir kryžminio imuniteto patikrinimus, įgaliojimus.4. Iki 1989 m. sausio 1 d. Komisija pateikia Tarybai ataskaitą ir, jei reikia, pasiūlymus dėl snukio ir nagų ligos vakcinos gamybos ir platinimo Bendrijoje taisyklių, taip pat pasiūlymus dėl snukio ir nagų ligos vakcinos atsargų Bendrijoje sudarymo.15 straipsnisJeigu snukio ir nagų liga valstybės narės teritorijoje įgauna grėsmę keliančias proporcijas ir jei, nepaisant taikytų, ypač pagal 13 straipsnio nuostatas, priemonių, užkrečiamoji liga išplinta už zonos, kurioje gyvūnai buvo paskiepyti, valstybė narė, kurios teritorijoje ar jos dalyje vakcinacija profilaktiškai neatliekama, gali vykdyti tokią vakcinaciją visoje savo teritorijoje ar jos dalyje ir taikyti priemones, nustatytas 5 straipsnio 2 punkto b papunktyje. Apie tokius veiksmus ji praneša Komisijai ir kitoms valstybėms narėms.16 straipsnis1. Kai reikia laikytis šiame straipsnyje nustatytos tvarkos, pirmininkas savo iniciatyva arba valstybės narės prašymu nedelsdamas klausimą perduoda Veterinarijos nuolatiniam komitetui (toliau – Komitetui), įkurtam Sprendimu 68/361/EEB [8].2. Valstybių narių atstovų balsai skaičiuojami taip, kaip nustatyta Sutarties 148 straipsnio 2 dalyje. Pirmininkas nebalsuoja.3. Komisijos atstovas pateikia priemonių, kurios turi būti patvirtintos, projektą. Komitetas savo nuomonę pateikia per dvi dienas. Nuomonė patvirtinama 54 balsų dauguma.4. Komisija patvirtina priemones ir nedelsdama jas įgyvendina, jeigu jos atitinka Komiteto nuomonę. Jeigu priemonės neatitinka Komiteto nuomonės arba nuomonė nepareiškiama, Komisija nedelsdama pateikia Tarybai pasiūlymą dėl priemonių, kurių turi būti imtasi. Taryba patvirtina šias priemones kvalifikuota balsų dauguma.Jeigu nuo tos dienos, kai klausimas buvo perduotas Tarybai, ji per 15 dienų nepatvirtina jokių priemonių, pasiūlytas priemones patvirtina ir nedelsdama įgyvendina Komisija, išskyrus tuos atvejus, kai Taryba paprasta balsų dauguma yra balsavusi prieš tokias priemones.17 straipsnis1. Kai turi būti laikomasi 17 straipsnyje nustatytos tvarkos, pirmininkas savo paties iniciatyva ar valstybės narės prašymu nedelsdamas klausimą perduoda Komitetui.2. Valstybių narių balsai Komitete skaičiuojami taip, kaip nustatyta Sutarties 148 straipsnio 2 dalyje. Pirmininkas nebalsuoja.3. Komisijos atstovas pateikia priemonių, kurios turi būti patvirtintos, projektą. Komitetas savo nuomonę pateikia per tokį laiką, kurį nustato pirmininkas, atsižvelgdamas į reikalo skubumą. Nuomonė patvirtinama 54 balsų dauguma.4. Komisija patvirtina numatytas priemones ir nedelsdama jas įgyvendina, jeigu jos atitinka Komiteto nuomonę. Kai numatytos priemonės neatitinka Komiteto nuomonės arba nuomonė nepareiškiama, Komisija nedelsdama pateikia Tarybai pasiūlymą dėl priemonių, kurių turi būti imtasi. Taryba sprendžia kvalifikuota balsų dauguma.Jeigu nuo tos dienos, kai klausimas buvo perduotas Tarybai, ji per tris mėnesius nepatvirtina jokių priemonių, pasiūlytas priemones patvirtina ir nedelsdama įgyvendina Komisija, išskyrus tuos atvejus, kai Taryba paprasta balsų dauguma yra balsavusi prieš tokias priemones.18 straipsnisRemdamasi Komisijos ataskaita apie patirtį, sukauptą vykdant snukio ir nagų ligos kontrolę, ir, jei reikia, pasiūlymais, Taryba, siekdama didesnio suderinamumo, iki 1990 m. sausio 1 d. iš naujo įvertina padėtį.19 straipsnisValstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję ne vėliau kaip iki 1987 m. sausio 1 d., įgyvendina šią direktyvą.20 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1985 m. lapkričio 18 d.Tarybos varduPirmininkasJ. Fischbach[1] OL C 248, 1982 9 22, p. 3.[2] OL C 242, 1983 9 12, p. 128.[3] OL C 77, 1983 3 21, p. 5.[4] OL 121, 1964 7 29, p. 1977/64.[5] OL L 378, 1982 12 31, p. 58.[6] OL L 47, 1980 2 21, p. 11.[7] OL L 339, 1984 12 27, p. 33.[8] OL 255, 1968 10 18, p. 23.--------------------------------------------------PRIEDASNACIONALINĖS LABORATORIJOS, TIRIANČIOS SNUKIO IR NAGŲ LIGĄBELGIJA IR LIUKSEMBURGAS: | Institut national de recherches vétérinaires, Groeselenberg 99, 1180 Bruxelles. |DANIJA: | Statens veterinaere institut for Virusforskning, Lindholm. |ITALIJA: | Istituto zooprofilattico sperimentale della Lombardia e dell'Emilia Romagna, Brescia. |Istituto superiore della Sanità, Roma. |JUNGTINĖ KARALYSTĖ IR AIRIJA: | Animal Virus Research Institute, Pirbright, Woking, Surrey. |PRANCŪZIJA: | Laboratoire national de pathologie bovine, Lyon. |GRAIKIJA: | Ινστιτούτο Αφθώδους Πυρετού, Αγία Παρασκευή Αττικής. |VOKIETIJOS FEDERACINĖ RESPUBLIKA: | Bundesforschungsanstalt für Viruskrankheiten der Tiere, Tübingen. |NYDERLANDAI: | Centraal Diergeneeskundig Instituut, Lelystad. |ISPANIJA: | Laboratorio Central de Sanidad Animal, Madrid. |PORTUGALIJA: | Laboratório Nacional de Investigação Veterinária, Lisboa. |--------------------------------------------------


title: 1982 m. gruodžio 10 d. Tarybos Direktyva iš dalies keičianti Direktyvą 78/170/EEB dėl šilumos generatorių patalpoms šildyti ir karštam vandeniui ruošti naujuose ir esamuose ne pramoninės paskirties pastatuose naudingumo koeficientų ir dėl šilumos bei karšto vandens tiekimo sistemų izoliavimo naujuose ne pramoninės paskirties pastatuose

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31982L0885

Oficialusis leidinys L 378 , 31/12/1982 p. 0019 - 0023 specialusis leidimas ispanų kalba: skyrius 12 tomas 4 p. 0088  specialusis leidimas portugalų kalba skyrius 12 tomas 4 p. 0088  specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 12 tomas 2 p. 0060  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 12 tomas 2 p. 0060

		Tarybos direktyva1982 m. gruodžio 10 d.iš dalies keičianti Direktyvą 78/170/EEB dėl šilumos generatorių patalpoms šildyti ir karštam vandeniui ruošti naujuose ir esamuose ne pramoninės paskirties pastatuose naudingumo koeficientų ir dėl šilumos bei karšto vandens tiekimo sistemų izoliavimo naujuose ne pramoninės paskirties pastatuose(82/885/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 103 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [1],atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [2],kadangi Direktyva 78/170/EEB [3] numato, kad valstybės narės turi imtis visų reikiamų priemonių užtikrinti, kad visi nauji šilumos generatoriai patalpoms šildyti ir (arba) buitiniam karštam vandeniui ruošti naujuose ar esamuose ne pramoninės paskirties pastatuose atitiktų minimalius naudingumo koeficiento reikalavimus;kadangi minėta direktyva numato, kad šių minimalių naudingumo koeficiento reikalavimų taikymas turėtų būti užtikrinamas atliekant generatorių patikrinimą jų gamybos ar įrengimo metu;kadangi direktyvoje numatyta, kad įrengimo metu tikrinamų šilumos generatorių energijos nuostoliai neturi viršyti valstybių narių nustatyto dydžio;kadangi ji vis dėlto numato, kad pasiūlymas dėl prietaisų, kuriems neįmanoma taikyti tipo bandymų, bus pateiktas juos atitinkamai techniškai ištyrus;kadangi tinkamai atlikus šiuos tyrimus, turėtų būti patvirtintos atitinkamos priemonės, skirtos minėtiems generatoriams;kadangi šie tyrimai parodė, kad būtina numatyti galimybę nustatyti laikotarpį tarp generatorių, kuriems neįmanoma taikyti tipo bandymų, įrengimo laiko ir patikrinimo darbo vietoje laiko;kadangi, be to, atlikus šiuos tyrimus buvo parengtos praktikos nuostatos, nustatančios skystą kurą ar dujas deginančių šilumos generatorių, tikrinamų juos įrengus, bandymų atlikimo vietoje tvarką;kadangi dėl to nurodyti generatoriai turi būti tikrinami laikantis minėtų praktikos nuostatų, kurios sudaro minimalų bendros tikrinimo tvarkos visoje Bendrijoje pagrindą; kadangi šių taisyklių nuostatos netaikomos kietą kurą naudojantiems šilumos generatoriams;kadangi, siekiant užtikrinti, kad laikomasi taisyklių atliekant įrengimo patikrinimą, reikėtų priimti nuostatą dėl duomenų plokštelės, panašios į plokštelę, nustatytą gamybos metu tikrinamiems šilumos generatoriams; kadangi šią plokštelę gali pakeisti patikrinimo ataskaita; kadangi tada, kai nesilaikoma naudingumo koeficiento reikalavimų ar energijos nuostolių dydžio, patikrinimo ataskaita bus nusiųsta kompetentingai administracinės valdžios institucijai;kadangi šios direktyvos įgyvendinimo priemonės turėtų apimti priemones, patvirtintas valstybių narių įstatymams šioje direktyvoje nurodytose srityse suderinti, taip pat palengvinti šiose srityse jau vykstantį ar vyksiantį suderinimą ir standartizavimą Bendrijoje ir tarptautiniu mastu;kadangi dėl to Direktyva 78/170/EEB turėtų būti iš dalies pakeista,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisDirektyva 78/170/EEB iš dalies keičiama taip:1. 1 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje prieš žodžius "minimalius naudingumo koeficiento reikalavimus" įrašomi žodžiai "ekonomiškai pagrįstus".2. 1 straipsnio 1 dalies ketvirtoji pastraipa pakeičiama taip:"Neįtraukiami elektriniai šilumos generatoriai su varžomis, šilumos siurbliai ir jungtys su toliau esančiais šilumos tinklais."3. 1 straipsnio 1 dalies paskutinė pastraipa išbraukiama.4. 1 straipsnyje įrašomos tokios dalys:"3a. Sprendimą dėl šilumos generatorių, kurie yra tikrinami įrengimo metu ir neatitinka minimalių naudingumo koeficiento reikalavimų, priima kompetentingos administracinės valdžios institucijos, kurios gali net pareikalauti nutraukti generatoriaus eksploataciją; šių reikalavimų laikymasis patvirtinamas duomenų plokštele, kurioje nurodoma 3 dalyje minėta informacija, išskyrus paskutinę įtrauką apie generatoriaus sunaudojamą energiją, kai pastarasis dirba vardine galia.Šildomojo skysčio didžiausios temperatūros, apie kurią pateikti informaciją numatyta penktoje įtraukoje, galima nenurodyti, jeigu ji pateikta kitame dokumente.Kontrolės įstaiga valstybės narės nustatyta forma turi pateikti vartotojui tikrinimo ataskaitą; toje ataskaitoje visų pirma turi būti pateikta informacija apie tai, kas turėtų būti duomenų plokštelėje, nurodytoje pirmoje pastraipoje; vietoje plokštelės gali būti pateikiama ataskaita.Jeigu tikrinimo ataskaitoje nurodoma, kad šilumos generatorius neatitinka minimalių naudingumo koeficiento reikalavimų, kontrolės įstaiga siunčia ataskaitos kopiją kompetentingai administracinės valdžios institucijai. Įvežant šilumos generatorius iš kitos valstybės narės, vietovės, kurioje buvo atliktas patikrinimas, kompetentinga valdžios institucija, savininkui sutikus ir tiekėjui paprašius, nusiunčia pastarajam patikrinimo ataskaitos kopiją.3b. Šilumos generatoriai įrengimo metu tikrinami laikantis prie šios direktyvos pridedamų praktikos nuostatų. Šios praktikos nuostatos – minimalus bendros tikrinimo tvarkos visoje Bendrijoje pagrindas. Jos gali būti papildomos, tačiau valstybių narių priimtos nuostatos negali jų panaikinti ar prieštarauti joms. Praktikos nuostatos netaikomos kietą kurą deginantiems generatoriams ar kondensaciniams katilams."5. 1 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:"4. Valstybės narės, laikydamosi praktikos taisyklių 3.1 punkto reikalavimų, įrengimo metu tikrinamiems šilumos generatoriams vietoje minimalių naudingumo koeficiento reikalavimų gali nustatyti didžiausią energijos nuostolių dydį.Tuo atveju taikomos 3a ir 3b dalių nuostatos."2 straipsnisŠios direktyvos priedas pridedamas prie Direktyvos 78/170/EEB.3 straipsnisValstybės narės per 18 mėnesių po pranešimo apie šią direktyvą dienos patvirtina priemones, susijusias su šilumos generatorių bandymu įrengimo metu.4 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1982 m. gruodžio 10 d.Tarybos varduPirmininkasG. Fenger Møller[1] OL C 175, 1980 7 14, p. 12.[2] OL C 300, 1980 11 18, p. 6.[3] OL L 52, 1978 2 23, p. 32.--------------------------------------------------PRIEDASŠILUMOS GENERATORIŲ, NAUDOJANČIŲ SKYSTĄ KURĄ AR DUJAS IR SKIRTŲ PATALPOMS ŠILDYTI IR BUITINIAM KARŠTAM VANDENIUI RUOŠTI NAUJUOSE IR ESAMUOSE NE PRAMONINĖS PASKIRTIES PASTATUOSE, NAUDINGUMO KOEFICIENTŲ PATIKRINIMO PRAKTIKOS TAISYKLĖSBANDYMO TVARKA IR NUOSTOLIŲ NUSTATYMAS1. BENDROSIOS NUOSTATOS1.1. Šilumos generatoriai, naudojantys įvairių rūšių kurą (skystą ar dujas), tikrinami deginant kiekvieną kuro rūšį, gamintojo nurodytą techninėse gaminio charakteristikose ir turimą bandymo metu.1.2. Dūmų dujų išmetimo sistemoje įrengiama anga matavimo zondams įrengti ir dūmų pavyzdžiams paimti.1.3. Kiekvieno matavimo tikslumas turi būti toks, kad būtų galima pasiekti bendrą valstybių narių nurodomų rezultatų tikslumą.1.4. Bandymas atliekamas atitinkamą laiką ir, pageidautina, esant generatoriaus vardinei šiluminei galiai. Jeigu neįmanoma, naudojama kita artimiausia apkrova. Jeigu generatorius skirtas veikti esant dviem ar keliom apkrovoms, sumažintos apkrovos bandymas atliekamas valstybių narių prašymu. Naudojamos apkrovos įvertinamos patikimu būdu.1.5. Naudingumo koeficientas, nustatytas tiesioginiu ar netiesioginiu būdu, išreiškiamas procentais, remiantis injekuoto į degiklį kuro žemutiniu ar aukštutiniu šilumingumu ir esant 1.4 punkte nurodytu būdu įvertintai apkrovai.2. BANDYMO SĄLYGOS2.1. Generatoriaus paruošimas2.1.1. Vartotojas, jeigu galima padedamas gamintojo ir (arba) montuotojo kiek tai būtina, prieš bandymą išvalo, sureguliuoja ir parengia generatorių. Kompetentinga administracinės valdžios institucija gali nustatyti, kad toks valymas yra privalomas.2.1.2. Patikrinamas generatoriaus ir jo jungties su dūmtakiu sandarumas.2.2. Generatoriaus identifikavimas2.2.1. Kontrolės įstaiga (toliau vadinama "įstaiga") prieš bandymą užregistruoja visą informaciją, reikalingą generatoriui identifikuoti ir bent tas generatoriaus savybes ar technines sąlygas, kurios, pavyzdžiui, nurodytos duomenų plokštelėje ir (arba) vartotojui skirtuose gamintojo surinkimo ir eksploatacijos nurodymuose: gamintoją, modelį, pagaminimo metus ir vardinę galią.2.2.2. Įstaiga patikrina, ar laikomasi reikiamų sąlygų ir užtikrina, kad bandymas nebūtų sutrikdytas, nes tai darytų neigiamą įtaką jo galiojimui. Todėl būtina reikalauti, kad vartotojas pateiktų pažymėjimus arba kitus įrodymus, leidžiančius nustatyti, kad buvo patikrinta patalpos, kurioje yra katilas, ir kitų katilinės patalpų sauga. Laikoma, kad ši sąlyga valstybėse narėse įvykdyta, jeigu šilumos generatoriai negali būti įrengiami ar pradedami eksploatuoti iš anksto nepatikrinus saugos. Jeigu nacionaliniuose teisės aktuose šie patikrinimai nenumatyti, įstaiga prieš patikrinimą turi teisę gauti atitinkamą saugaus darbo garantiją.Neįvykdžius pirmiau nurodytų punktų reikalavimų, įstaiga gali atsisakyti atlikti patikrinimą; tuo atveju ji parengia ad hoc ataskaitą.2.3. Parengiamasis paleidimas2.3.1. Iki bandymo pradžios įstaiga gali paleisti generatorių ir atlikti matavimo prietaisų, instaliuotų patikrinimo tikslu, veikimą. Įstaiga užtikrina, kad visi matavimo prietaisai atitinka reikalaujamą tikslumo laipsnį. Tiksliau, jeigu įstaiga nusprendžia naudoti tam tikrus matavimo prietaisus, kurie yra įprastinė instaliacijos dalis, ji patikrina, ar jie atitinka tikslumo ir patikimumo standartų keliamas sąlygas.2.3.2. Naudotojas privalo, gamintojui ir (arba) montuotojui padedant bei generatoriaus savininkui leidus, atlikti bet kokius reikiamus paskutinius generatoriaus derinimus ir pateikti bet kokius papildomus įvairių instrukcijų paaiškinimus optimalioms bandymo sąlygoms sudaryti.2.4. Bandymas2.4.1. Visi bandymo veiksmai priklauso tik įstaigos kompetencijai.2.4.2. Bandymas atliekamas esant nusistovėjusioms sąlygoms, palaikant pastovų kuro ir degimo procesui reikalingą oro srautą.2.4.3. Bandymo metu įstaiga atlieka privalomuosius matavimus, numatytus 3 dalyje, ir, jeigu reikia, neprivalomuosius matavimus, nurodytus 4 dalyje. Ji parengia ataskaitą, numatytą 5 dalyje.3. NUOSTOLIŲ SU DŪMŲ DUJOMIS NUSTATYMAS3.1. Juntamųjų šilumos nuostolių matavimasJeigu naudingumo koeficientas yra nustatomas netiesioginiu metodu, įstaiga turi teisę pamatuoti anglies dioksido ar deguonies kiekį dūmų dujose, išreikštą procentais nuo bendrojo pastarųjų tūrio.Po to ji taiko formulę, kurioje, be dūmų dujų temperatūros ir degimo procesui reikalingo oro temperatūros skirtumo, naudojamos atitinkamos konstantos. Ši formulė ir konstantos turi būti paskelbtos valstybėje narėje, kurios kompetencijai priklauso patikrinimą atliekanti įstaiga arba nurodytos standarte.Jeigu nėra oficialių teisės aktų arba standarto, juntamieji šilumos nuostoliai gali būti apskaičiuojami pagal kuro charakteristikas, jo šilumingumą ir perteklinio oro tūrį, taikant lenteles, kuriose nurodoma dūmų dujų savitoji šiluminė talpa, kaip numatyta 12-ajame pasauliniame dujų kongrese (IGU/E/17/73).Aukščiau nurodyta tvarka netaikoma kondensaciniams katilams.3.2. Dūmų dujų tamsumo matavimasĮstaiga šiuos matavimus atlieka tuomet, kai generatorius naudoja skystą kurą arba suskystintas naftos dujas (SND), injektuojamas skysčio būvyje; matavimai atliekami tam tikrais prietaisais; rezultatai išreiškiami sutartiniu dūmingumo (suodžių) indeksu (nuo 0 iki 9).4. KITI PATIKRINIMO BŪDAI (NEPRIVALOMIEJI)4.1. Anglies monoksido kiekio nustatymasĮstaiga gali būti įgaliota patikrinti, ar generatoriaus dūmų dujose nėra tokio anglies monoksido kiekio, kuris priverstų abejoti matavimo rezultatų, atliktų pagal 3.1 punktą, tikslumu.4.2. Nuostoliai per šilumos generatorių korpusąValstybėse narėse, kurios neturi nei normatyvų, nei techninių taisyklių ar kitų nuostatų šiuo klausimu, įstaigai gali būti suteikta teisė įvertinti nuostolius, susidarančius per generatoriaus korpusą, remiantis iš gamintojo gautais duomenimis ir (arba) pagal bandymo metu nustatytą paviršiaus temperatūrą.5. BANDYMO ATASKAITAAtlikusi bandymą, įstaiga parengia ataskaitą valstybės narės nustatyta forma, nurodydama pagrindines generatoriaus savybes, atliktus matavimus, formulę nuostoliams apskaičiuoti ir šilumos generatoriaus naudingumo koeficientą.--------------------------------------------------


title: 1989 m. kovo 28 d. Komisijos direktyva, derinanti su technikos pažanga Tarybos direktyvą 76/759/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių ir jų priekabų posūkio rodiklio žibintus, suderinimo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31989L0277

Oficialusis leidinys L 109 , 20/04/1989 p. 0025 - 0037 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 13 tomas 18 p. 0211  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 13 tomas 18 p. 0211

		Komisijos direktyva1989 m. kovo 28 d.derinanti su technikos pažanga Tarybos direktyvą 76/759/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių ir jų priekabų posūkio rodiklio žibintus, suderinimo(89/277/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1970 m. vasario 6 d. Tarybos direktyvą 70/156/EEB dėl valstybių narių teisės aktų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių ir jų priekabų tipo patvirtinimą, suderinimo [1] su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 87/403/EEB [2], ypač į jos 11 straipsnį,atsižvelgdama į 1976 m. liepos 27 d. Tarybos direktyvą 76/759/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių ir jų priekabų posūkio rodiklio žibintus, suderinimo [3] su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 87/354/EEB [4], ypač į jos 10 straipsnį,kadangi, atsižvelgiant į patirtį ir šiuolaikines technologijas, dabar įmanoma tam tikrus reikalavimus padaryti išsamesnius ir geriau suderintus su tikromis eismo sąlygomis, taip padidinant transporto priemonės keleivių ir kitų eismo dalyvių saugą;kadangi šioje direktyvoje numatytos priemonės atitinka Direktyvų dėl techninių kliūčių panaikinimo motorinių transporto priemonių prekybos srityje derinimo su technikos pažanga komiteto nuomonę,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisDirektyvos 76/759/EEB priedai iš dalies pakeičiami pagal šios direktyvos priedą.2 straipsnis1. Nuo 1989 m. spalio 1 d. nė viena valstybė narė neturi teisės:a) - atsisakyti tam tikram transporto priemonių tipui suteikti EEB tipo patvirtinimą, išduoti Direktyvos 70/156/EEB 10 straipsnio 1 dalies paskutinėje įtraukoje nurodytą dokumentą arba suteikti nacionalinį tipo patvirtinimą,- uždrausti pradėti eksploatuoti transporto priemones dėl su posūkio rodiklio žibintais susijusių priežasčių, jei tie žibintai atitinka šios direktyvos nuostatas;b) - atsisakyti suteikti EEB sudėtinės dalies tipo patvirtinimą arba nacionalinį tipo patvirtinimą minėtiems posūkio rodiklio žibintams, jei jie atitinka šios direktyvos nuostatas,- uždrausti pateikti į rinką posūkio rodiklio žibintus, jei jie paženklinti EEB tipo patvirtinimo ženklu, suteiktu pagal šios direktyvos nuostatas.2. Nuo 1991 m. spalio 1 d. valstybės narės:a) - nebeišduoda Direktyvos 70/156/EEB 10 straipsnio 1 dalies paskutinėje įtraukoje nurodyto dokumento transporto priemonių tipui, kurio posūkio rodiklio žibintai neatitinka šios direktyvos nuostatų,- gali atsisakyti suteikti nacionalinį tipo patvirtinimą transporto priemonių tipui, kurio posūkio rodiklio žibintai neatitinka šios direktyvos nuostatų;b) - nebesuteikia EEB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo posūkio rodiklio žibintams, jei jie neatitinka šios direktyvos nuostatų,- gali atsisakyti suteikti nacionalinį tipo patvirtinimą minėtiems posūkio rodiklio žibintams, jei jie neatitinka šios direktyvos nuostatų.Tačiau tvirtinant 5 kategorijos posūkio rodiklio žibintų EEB sudėtinės dalies tipą ši data atidedama iki 1993 m. spalio 1 d.3. Nuo 1995 m. spalio 1 d. valstybės narės gali uždrausti pradėti eksploatuoti transporto priemones, kurių posūkio rodiklio žibintai neatitinka šios direktyvos nuostatų, taip pat – pateikti į rinką posūkio rodiklio žibintus, kurie nėra paženklinti EEB tipo patvirtinimo ženklu, suteiktu pagal šios direktyvos nuostatas.4. Nepaisant šio straipsnio 2 dalies b punkto, valstybės narės toliau pripažįsta EEB sudėtinės dalies tipo patvirtinimą, suteiktą posūkio rodiklio žibintams pagal Direktyvą 76/759/EEB, jei jie skirti montuoti į jau naudojamas transporto priemones, ir taip pat gali suteikti EEB sudėtinės dalies tipo patvirtinimą Direktyvą 76/759/EEB atitinkantiems posūkio rodiklio žibintams, jei jie yra skirti naudoti kaip pakaitinės naudojamų transporto priemonių dalys ir techniškai neįmanoma, kad minėti įtaisai atitiktų šios direktyvos nuostatas.3 straipsnis2 straipsnio nuostatos netaikomos, jei jos prieštarauja 1989 m. kovo 28 d. Komisijos direktyvos 89/278/EEB, derinančios su technikos pažanga Tarybos direktyvą 76/756/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su apšvietimo ir šviesos signalų įtaisų įrengimu motorinėse transporto priemonėse ir jų priekabose, suderinimo [5], 2 straipsnio 2, 3 ir 4 dalių nuostatoms.4 straipsnisValstybės narės priima nuostatas, kurios, įsigaliojusios iki 1989 m. rugsėjo 30 d., įgyvendina šią direktyvą. Jos nedelsdamos apie tai praneša Komisijai.5 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1989 m. kovo 28 d.Komisijos varduMartin BangemannKomisijos narys[1] OL L 42, 1970 2 23, p. 1.[2] OL L 220, 1987 8 8, p. 44.[3] OL L 262, 1976 9 27, p. 71.[4] OL L 192, 1987 7 11, p. 43.[5] OL L 109, 1989 4 20, p. 38.--------------------------------------------------PRIEDAS0 priedas iš dalies pakeičiamas taip:1 punktas ir 1.1 punktas pakeičiamas tokiais 1 punktu ir teksto dalimis nuo 1.1 iki 1.2.3:"1. APIBRĖŽIMAI1.1. Direktyvoje 76/756/EEB pateikti:- posūkio rodiklio žibinto,- žibinto,- šviesos šaltinio, atsižvelgiant į kaitinamąsias lempas,- atskirųjų žibintų,- sugrupuotųjų žibintų,- kombinuotųjų žibintų,- tarpusavyje sujungtų žibintų,- įtaiso,- vienos funkcijos žibinto,- signalo žibinto (išskyrus šviesogrąžius atšvaitus) šviečiamojo paviršiaus,- regimojo paviršiaus,- šviesą skleidžiančio paviršiaus,- atskaitos ašies,- atskaitos centro,- pavienio žibinto,- dviejų žibintų arba lyginio skaičiaus žibintųapibrėžimai taikomi ir šiai direktyvai.1.2. Posūkio rodiklio žibintų tipas"Posūkio rodiklio žibintų tipas" – tai žibintai, kurie nesiskiria tokiais pagrindiniais aspektais:1.2.1. Marke arba prekės ženklu.1.2.2. Optinės sistemos charakteristikomis (šviesos stipriu, šviesos sklaidos kampu ir kt.).1.2.3. Posūkio rodiklio kategorija."6.1 punkto lentelė pakeičiama taip:"Posūkio rodiklio kategorija | Mažiausias šviesos stipris (cd) | Didžiausias šviesos stipris naudojant (cd) | Bendras dviejų žibintų komplekto šviesos stipris (žr. III priedo 4.3.3 punktą) || | Kaip vieną žibintą | Kaip vieną žibintą, pažymėta ženklu "D" (žr. III priedo 4.3.3 punktą) |1 | | 175 | 700 | 490 | 980 |1 a | | 250 | 800 | 560 | 1120 |1 b | | 400 | 860 | 600 | 1200 |2 a | | 50 | 200 | 140 | 280 |2 b | dienos | 175 | 700 | 490 | 980 |nakties | 40 | 120 | 84 | 168 |5 | | 0,6 | 200 | 140 | 280 |Po 6.2.1 punkto įrašomas toks naujas 6.2.1.1 papunktis:"6.2.1.1. Priešingai, nei nurodyta 6.2 punkto ir 6.2.1 punkto nuostatose, 5 kategorijos į galą atsuktų posūkio rodiklių mažiausia spinduliavimo šviesos stiprio vertė visose I priede nustatytose zonose turi būti 0,6 cd."6.2.3.1 ir 6.2.3.2 papunkčiai pakeičiami taip:"6.2.3.1. Visose zonose, apibrėžtose I priedo schemose, 1b kategorijos įtaisų spinduliuojamos šviesos stipris turi būti ne mažesnis kaip 0,7 cd, 1, 1a, 2a ir 2b (dienos) kategorijos įtaisų – ne mažesnis kaip 0,3 cd, o 2b (nakties) kategorijos įtaisų – ne mažesnis kaip 0,07 cd.6.2.3.2. 1 ir 2b (nakties) kategorijų įtaisų šviesos, spinduliuojamos ne matavimo taškų ± 10° H ir ± 10° V apibrėžtoje srityje (10° lauke), stipris turi neviršyti tokių verčių:Posūkio rodiklio kategorija | Didžiausias šviesos stipris ne 10° lauke (cd) |Vienas žibintas | Vienas žibintas, pažymėtas ženklu "D" (žr. III priedo 4.3.3 punktą) | Bendras dviejų žibintų komplekto šviesos stipris (žr. III priedo 4.3.3 punktą) |2 b nakties | 100 | 70 | 140 |1 | 400 | 280 | 560 |Tarp 10° lauko ribų (± 10° H ir ± 10° V) ir 5° lauko ribų (± 5° H ir ± 5° V) didžiausios vertės tiesiškai didėja iki 6.1 poskyryje apibrėžtų verčių.6.2.3.3. 1a ir 1b kategorijų įtaisų šviesos, spinduliuojamos ne matavimo taškų ± 15° H ir ± 15° V apibrėžtoje srityje (15° lauke), šviesos stipris turi neviršyti tokių verčių:Posūkio rodiklio kategorija | Didžiausias šviesos stipris ne 15° lauke (cd) |Vienas žibintas | Vienas žibintas, pažymėtas ženklu "D" (žr. III priedo 4.3.3 punktą) | Bendras dviejų žibintų komplekto šviesos stipris (žr. III priedo 4.3.3 punktą) |1 a | 250 | 175 | 350 |1 b | 400 | 280 | 560 |Tarp 15° lauko ribų (± 15° H ir ± 15° V) ir 5° lauko ribų (± 5° H ir ± 5° V) didžiausios vertės tiesiškai didėja iki 6.1 punkte apibrėžtų verčių."6.2.3.3 papunktis tampa 6.2.3.4 papunkčiu.6.3 punktas pakeičiamas taip:"6.3. Šviesos stipris matuojamas kai kaitinamoji lempa (-os) dega ištisai."Po 6.3 punkto įrašomas toks naujas 6.4 punktas:"6.4. 2b kategorijos prietaisų atveju laikas tarp grandinės sujungimo momento ir momento, kai matuojamas šviesos stipris atskaitos ašyje pasiekia 90 % vertės, nustatytos pagal 6.3 punktą, turi būti išmatuotas naudojimo tiek dienos, tiek nakties metu sąlygomis. Naudojimo nakties sąlygomis išmatuota vertė neturi viršyti vertės, išmatuotos naudojimo dienos sąlygomis."6.4 punktas tampa 6.5 punktu.Po 7.1 punkto įrašomas toks naujas 7.2 punktas:"7.2. Nepaisant to, jei 2b kategorijos rodiklių, kurių šviesos stipriui nakties metu pasiekti naudojama papildoma sistema [3], atveju matuojant stiprį nakties metu tiekiama įtampa turi būti tokia pati, kaip ir tiekiama kaitinamajai lempai matuojant stiprį dienos metu."7.2 punktas pakeičiamas tokiu nauju 7.3 punktu:"7.3. Šviesos signalų įtaiso šviečiamojo paviršiaus vertikalus ir horizontalus kraštai turi būti nustatyti ir išmatuoti atskaitos centro atžvilgiu."8 punktas pakeičiamas taip:"8. Skleidžiamos šviesos spalvaSkleidžiamos šviesos spalva turi būti V priede nurodytų koordinačių ribose."I priedas pakeičiamas taip:"I PRIEDASPOSŪKIO RODIKLIO ŽIBINTŲ KATEGORIJOS: MAŽIAUSI KAMPAI, BŪTINI ŠVIESAI PASISKIRSTYTI ERDVĖJE [1]Visais atvejais mažiausi vertikalūs posūkio rodiklio žibintų šviesos pasiskirstymo erdvėje kampai yra 15° virš horizontalės ir 15° žemiau horizontalės.Mažiausi horizontalūs šviesos pasiskirstymo erdvėje kampai:1, 1a ir 1b kategorijos: Priekinėje transporto priemonės dalyje įrengiami posūkio rodikliai.+++++ TIFF +++++2a kategorija: Galinėje transporto priemonės dalyje įrengiami vieno šviesos stiprio lygio posūkio rodikliai.2b kategorija: Galinėje transporto priemonės dalyje įrengiami dviejų šviesos stiprio lygių posūkio rodikliai.+++++ TIFF +++++5 kategorija: Antriniai šoniniai rodikliai, naudotini transporto priemonėje, kurioje taip pat įrengti 1, 1a arba 1b ir 2a arba 2b kategorijos posūkio rodikliai.+++++ TIFF +++++"II priedas iš dalies pakeičiamas taip:1 punktas pakeičiamas taip:"1. Įtaisas(*)- 1 kategorijos- 1 a kategorijos- 1 b kategorijos- 2 a kategorijos- 2 b kategorijos- 5 kategorijoskurį galima/negalima(*) naudoti dviejų žibintų junginyje."Po 1 punkto įrašomas toks naujas 2 punktas:"2. Nurodyti 2b kategorijos rodiklių sistemą, naudojamą nakties meto šviesos stipriui pasiekti (pagrindinės charakteristikos):".2–12 punktai pernumeruojami į 3–13 punktus.Po 13 punkto įrašomas toks naujas 14 punktas:"14. Sudėtinės dalies tipo patvirtinimas suteiktas tik pakaitinėms dalims, skirtoms montuoti į eksploatuojamas transporto priemones: taip/ne(*)"14–18 punktai pernumeruojami į 15–19 punktus.III priedas iš dalies pakeičiamas taip:1.2.1 punktas pakeičiamas taip:"1.2.1. nurodymas, kuriai kategorijai – 1, 1a, 1b, 2 arba 5 – priklauso įtaisas, o jei jis priklauso 2 kategorijai – ar jis yra vieno šviesos stiprio lygio (2a kategorija), ar dviejų (2b kategorija), ir ar posūkio rodiklį galima naudoti dviejų tos pačios kategorijos žibintų komplekte."1.2.3 punktas pakeičiamas taip:"1.2.3. pakankamai detalūs brėžiniai (3 kopijos), kad būtų galima identifikuoti tipą ir kategoriją, ir įtaiso pritvirtinimo prie transporto priemonės vieta, atsižvelgiant į tos transporto priemonės geometriją, stebėjimo ašis, kuri turi būti laikoma atskaitos ašimi, naudojama bandymams atlikti (horizontalus kampas H = 0°, vertikalus kampas V = 0°), atskaitos taškas, kuris naudojamas kaip atskaitos centras atliekant pirmiau minėtus bandymus, vertikali ir horizontali šviečiamojo paviršiaus liestinės ir jų atstumas nuo žibinto atskaitos centro.2b kategorijos posūkio rodiklio žibintų atveju – du šviesos stiprio lygius suteikiančios sistemos schema ir charakteristikų suvestinė."Prie 1.2.4 punkto pridedama:"1.2.4. …2b kategorijos posūkio rodiklio atveju prie prašymo pridedami du šviesos stiprio lygius suteikiančios sistemos du bandiniai."3.2 punktas papildomas tokia pastraipa:"Skirtingų kategorijų posūkio rodikliai gali būti ženklinami vienodu tipo patvirtinimo numeriu, jei jie sudaro komplektą."3.3 punkte frazė"ir kitų žibintų" pakeičiama fraze "sugrupuoto, kombinuoto ar tarpusavyje sujungto su kitais žibintais", o žodis "ženklą" – į "numerį".4.2 punktas pakeičiamas taip:"4.2. Toks ženklas yra stačiakampyje įrašyta raidė "e" ir skaičius ar raidės, žymintys tipo patvirtinimą suteikusią valstybę narę:1 | Vokietija |2 | Prancūzija |3 | Italija |4 | Nyderlandai |6 | Belgija |9 | Ispanija |11 | Jungtinė Karalystė |13 | Liuksemburgas |18 | Danija |21 | Portugalija |EL | Graikija |IRL | Airija |Ženkle turi būti EEB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo numeris, nurodytas atitinkamam posūkio rodiklio žibinto tipui išduotame EEB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo liudijime (žr. I priedą), o prieš jį – du skaitmenys, reiškiantys eilės numerį, priskirtą Tarybos direktyvos 76/759/EEB naujausiai esminei pataisai, galiojančiai EEB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo suteikimo datą. Šios direktyvos eilės numeris yra 01."4.3.1 punktas pakeičiamas taip:"4.3.1. virš stačiakampio vienas arba daugiau skaičių 1, 1a, 1b, 2a, 2b arba 5, atsižvelgiant į tai, ar įtaisas priskirtas vienai arba kelioms 1.2.1 punkte nurodytoms 1, 1a, 1b, 2a, 2b arba 5 kategorijoms."4.3.2 punkto antras sakinys pakeičiamas taip:"Rodyklė nubrėžiama transporto priemonės išorės, jei tai yra 1, 1a, 1b, 2a ir 2b kategorijų įtaisai, bei priekinės transporto priemonės dalies link, jei tai yra 5 kategorijos įtaisai (žr. 3 priedėlį);".Po 4.3.2 punkto įrašomas toks naujas 4.3.3 punktas:"4.3.3. ant įtaisų, kurie gali būti naudojami kaip pavienis žibintas arba kaip dviejų žibintų komplekto dalis – papildoma raidė "D", užrašyta 4.3.1 punkte nurodyto simbolio dešinėje pusėje."4.6 punktas pakeičiamas taip:"4.6. Atskirojo žibinto EEB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklo pavyzdys pateiktas 1 priedėlyje."4.7 punktas pakeičiamas taip:"4.7. Jeigu apšvietimo ir šviesos signalų įtaisui, sudarytam iš posūkio rodiklio žibinto, sugrupuoto, kombinuoto ar tarpusavyje sujungto su kitais žibintais, pagal 3.3 punktą paskiriamas bendras EEB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo numeris, galima pritvirtinti tik vieną EEB tipo patvirtinimo ženklą, kurį sudaro:- stačiakampyje įrašyta raidė "e" ir skaičius ar raidės, žymintys tipo patvirtinimą suteikusią valstybę narę,- EEB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo numeris ir, jei reikia, atitinkama rodyklė."Po 4.7 punkto įrašomos tokios naujos teksto dalys:"4.7.1. EEB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklas gali būti ant bet kurios sugrupuotųjų, kombinuotųjų arba tarpusavyje sujungtų žibintų vietos, jei:4.7.1.1. jis matyti įrengus žibintus;4.7.1.2. nė vieno sugrupuotųjų, kombinuotųjų arba tarpusavyje sujungtų žibintų šviesą perduodančių sudėtinių dalių negalima išimti kartu neišėmus patvirtinimo ženklo.4.7.2. Kiekvieno žibinto, atitinkančio Direktyvą, pagal kurią buvo suteiktas EEB sudėtinės dalies tipo patvirtinimas, identifikacijos simbolis, du 4.2 punkte nurodyti rašmenys ir, jei reikia, raidė "D" turi būti paženklinti:4.7.2.1. ant reikiamo šviesą skleidžiančio paviršiaus;4.7.2.2. vienoje vietoje taip, kad visus sugrupuotuosius, kombinuotuosius arba tarpusavyje sujungtus žibintus būtų galima aiškiai identifikuoti."Po 4.8 punkto įrašomas toks naujas 4.9 punktas:"4.9. Sugrupuoto, kombinuoto arba tarpusavyje su kitais žibintais sujungto žibinto EEB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklo pavyzdžiai pateikti 2 priedėlyje."Priedėlis pakeičiamas 1, 2 ir 3 priedėliais: "1 priedėlisEEB SUDĖTINĖS DALIES TIPO PATVIRTINIMO ŽENKLO PAVYZDŽIAI+++++ TIFF +++++Tokiu EEB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklu ženklinamas 5 kategorijos posūkio rodiklio žibintas, kuriam EEB sudėtinės dalies tipo patvirtinimas suteiktas Vokietijoje (e1) ir kurio patvirtinimo numeris yra 011471. Rodyklė rodo žibinto, kuris gali būti montuojamas tik transporto priemonės šone, pasukimo kryptį. Rodyklė rodo į transporto priemonės priekį.+++++ TIFF +++++Tokiu EEB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklu ženklinamas 2a kategorijos posūkio rodiklio žibintas, kuriam EEB sudėtinės dalies tipo patvirtinimas suteiktas Graikijoje (eEL), kurio patvirtinimo numeris yra 01390 ir kuris gali būti naudojamas ir kaip dviejų žibintų komplekto dalis (raidė "D").Rodyklė rodo į transporto priemonės išorę.+++++ TIFF +++++Tokiu EEB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklu ženklinamas 1a kategorijos posūkio rodiklio žibintas skirtas naudoti nuo 20 mm iki 40 mm atstumu nuo priekinio žibinto), kuriam EEB sudėtinės dalies tipo patvirtinimas suteiktas Italijoje (e3) ir kurio patvirtinimo numeris yra 012248.Rodyklė rodo į transporto priemonės išorę.2 priedėlisSugrupuotų, kombinuotų arba tarpusavyje sujungtų žibintų supaprastinto ženklinimo, kai tą patį junginį sudaro du ar daugiau žibintų, pavyzdžiai+++++ TIFF +++++Pastaba.Pirmiau pateiktuose pavyzdžiuose vertikalios ir horizontalios linijos schematiškai vaizduoja žibinto sandarą ir nėra patvirtinimo ženklo dalis. Trys patvirtinimo ženklų pavyzdžiai A, B ir C vaizduoja tris galimus apšvietimo įtaiso ženklinimo variantus, kai tą patį sugrupuotų, kombinuotų arba tarpusavyje sujungtų žibintų junginį sudaro du ar daugiau žibintų. Šie patvirtinimo ženklai reiškia, kad įtaisui EEB sudėtinės dalies tipo patvirtinimas suteiktas Nyderlanduose (e4), jo numeris yra 3333, o įtaisą sudaro:- pagal Direktyvą 76/757/EEB patvirtintas Ia klasės šviesogrąžis atšvaitas,- pagal šios direktyvos nuostatas patvirtintas 2a kategorijos galinis posūkio rodiklis,- pagal Direktyvą 76/758/EEB patvirtintas raudonas galinis gabarito (šoninis) žibintas (R),- pagal Direktyvą 77/538/EEB patvirtintas galinis rūko žibintas (F),- pagal Direktyvą 77/539/EEB patvirtintas atbulinės eigos žibintas (AR),- pagal Direktyvą 76/758/EEB patvirtintas stabdymo žibintas (S1).3 priedėlisKryptis, kurią nurodo EEB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo rodyklės, atsižvelgiant į transporto priemonių kategoriją+++++ TIFF +++++"IV priedas iš dalies pakeičiamas taip:teksto dalys nuo 2.2 iki 2.2.2 pakeičiamos taip:"2.2. 2 skyriuje aprašytoje šviesos pasiskirstymo lauko zonoje, kuri schematiškai atvaizduojama tinkleliu, šviesos pasiskirstymas turi būti maždaug tolygus, t. y. šviesos stipris kiekviena tinklelio linijomis apribotos lauko dalies kryptimi turi pasiekti ne mažesnę kaip mažiausią procentinę vertę, nurodytą ant tinklelio linijų aplink atitinkamą kryptį."V priedas iš dalies pakeičiamas taip:"2854 K" pakeičiama į "2856 K".Versijose vokiečių ir olandų kalbomis "Commission internationale de l’éclairage" santrumpa turi būti"CIE".[3] Tokio papildomo įtaiso veikimo ir įrengimo reikalavimai nustatyti specialiose nuostatose.“[1] Šiose schemose parodyti kampai taikomi įtaisams, kurie turi būti pritvirtinti dešinėje transporto priemonės pusėje. Rodyklės šiose schemose nurodo transporto priemonės priekį.--------------------------------------------------I PRIEDASPOSŪKIO RODIKLIO ŽIBINTŲ KATEGORIJOS: MAŽIAUSI KAMPAI, BŪTINI ŠVIESAI PASISKIRSTYTI ERDVĖJE [1]Visais atvejais mažiausi vertikalūs posūkio rodiklio žibintų šviesos pasiskirstymo erdvėje kampai yra 15° virš horizontalės ir 15° žemiau horizontalės.Mažiausi horizontalūs šviesos pasiskirstymo erdvėje kampai:1, 1a ir 1b kategorijos: Priekinėje transporto priemonės dalyje įrengiami posūkio rodikliai.+++++ TIFF +++++2a kategorija: Galinėje transporto priemonės dalyje įrengiami vieno šviesos stiprio lygio posūkio rodikliai.2b kategorija: Galinėje transporto priemonės dalyje įrengiami dviejų šviesos stiprio lygių posūkio rodikliai.+++++ TIFF +++++5 kategorija: Antriniai šoniniai rodikliai, naudotini transporto priemonėje, kurioje taip pat įrengti 1, 1a arba 1b ir 2a arba 2b kategorijos posūkio rodikliai.+++++ TIFF +++++[1] Šiose schemose parodyti kampai taikomi įtaisams, kurie turi būti pritvirtinti dešinėje transporto priemonės pusėje. Rodyklės šiose schemose nurodo transporto priemonės priekį.--------------------------------------------------1 priedėlisEEB SUDĖTINĖS DALIES TIPO PATVIRTINIMO ŽENKLO PAVYZDŽIAI+++++ TIFF +++++Tokiu EEB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklu ženklinamas 5 kategorijos posūkio rodiklio žibintas, kuriam EEB sudėtinės dalies tipo patvirtinimas suteiktas Vokietijoje (e1) ir kurio patvirtinimo numeris yra 011471. Rodyklė rodo žibinto, kuris gali būti montuojamas tik transporto priemonės šone, pasukimo kryptį. Rodyklė rodo į transporto priemonės priekį.+++++ TIFF +++++Tokiu EEB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklu ženklinamas 2a kategorijos posūkio rodiklio žibintas, kuriam EEB sudėtinės dalies tipo patvirtinimas suteiktas Graikijoje (eEL), kurio patvirtinimo numeris yra 01390 ir kuris gali būti naudojamas ir kaip dviejų žibintų komplekto dalis (raidė "D").Rodyklė rodo į transporto priemonės išorę.+++++ TIFF +++++Tokiu EEB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklu ženklinamas 1a kategorijos posūkio rodiklio žibintas skirtas naudoti nuo 20 mm iki 40 mm atstumu nuo priekinio žibinto), kuriam EEB sudėtinės dalies tipo patvirtinimas suteiktas Italijoje (e3) ir kurio patvirtinimo numeris yra 012248.Rodyklė rodo į transporto priemonės išorę.--------------------------------------------------2 priedėlisSugrupuotų, kombinuotų arba tarpusavyje sujungtų žibintų supaprastinto ženklinimo, kai tą patį junginį sudaro du ar daugiau žibintų, pavyzdžiai+++++ TIFF +++++Pastaba.Pirmiau pateiktuose pavyzdžiuose vertikalios ir horizontalios linijos schematiškai vaizduoja žibinto sandarą ir nėra patvirtinimo ženklo dalis. Trys patvirtinimo ženklų pavyzdžiai A, B ir C vaizduoja tris galimus apšvietimo įtaiso ženklinimo variantus, kai tą patį sugrupuotų, kombinuotų arba tarpusavyje sujungtų žibintų junginį sudaro du ar daugiau žibintų. Šie patvirtinimo ženklai reiškia, kad įtaisui EEB sudėtinės dalies tipo patvirtinimas suteiktas Nyderlanduose (e4), jo numeris yra 3333, o įtaisą sudaro:- pagal Direktyvą 76/757/EEB patvirtintas Ia klasės šviesogrąžis atšvaitas,- pagal šios direktyvos nuostatas patvirtintas 2a kategorijos galinis posūkio rodiklis,- pagal Direktyvą 76/758/EEB patvirtintas raudonas galinis gabarito (šoninis) žibintas (R),- pagal Direktyvą 77/538/EEB patvirtintas galinis rūko žibintas (F),- pagal Direktyvą 77/539/EEB patvirtintas atbulinės eigos žibintas (AR),- pagal Direktyvą 76/758/EEB patvirtintas stabdymo žibintas (S1).--------------------------------------------------3 priedėlisKryptis, kurią nurodo EEB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo rodyklės, atsižvelgiant į transporto priemonių kategoriją+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------