title: 2012 m. birželio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/17/ES, kuria iš dalies keičiamos Tarybos direktyvos 89/666/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvų 2005/56/EB ir 2009/101/EB nuostatos dėl centrinių, komercinių ir bendrovių registrų sąveikos  Tekstas svarbus EEE

text:
16.6.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 156/1

         EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA 2012/17/ES
   2012 m. birželio 13 d.
   kuria iš dalies keičiamos Tarybos direktyvos 89/666/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvų 2005/56/EB ir 2009/101/EB nuostatos dėl centrinių, komercinių ir bendrovių registrų sąveikos
   (Tekstas svarbus EEE)
   EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 50 straipsnį,
   atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
   perdavus teisėkūros procedūra priimamo akto projektą nacionaliniams parlamentams,
   atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
   laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),
   kadangi:

               (1)

               verslo subjektai vis dažniau plečiasi į kitas valstybes, pasinaudodami vidaus rinkos teikiamomis galimybėmis. Tarpvalstybinėse bendrovių grupėse ir vykdant daug reorganizavimo operacijų, kaip antai bendrovių jungimą ir skaidymą, dalyvauja skirtingų valstybių narių bendrovės. Todėl poreikis gauti informaciją apie bendroves tarpvalstybiniu mastu vis didėja. Tačiau oficiali informacija apie bendroves tarpvalstybiniu mastu ne visada lengvai prieinama;

               (2)

               1989 m. gruodžio 21 d. Vienuoliktojoje Tarybos direktyvoje 89/666/EEB dėl atskleidimo reikalavimų filialams, įsteigtiems valstybėse narėse tam tikrų tipų bendrovių, kurioms taikomi kitos valstybės įstatymai (3), nustatytas dokumentų ir duomenų, kuriuos bendrovės turi atskleisti savo filialo registre, sąrašas. Tačiau registrams netaikomas joks teisinis įpareigojimas keistis duomenimis, susijusiais su užsienio filialais. Dėl to tretiesiems asmenims trūksta teisinio tikrumo, nes, nors bendrovė iš registro ir būtų išbraukta, jos filialas gali toliau tęsti veiklą;

               (3)

               dėl tokių operacijų kaip peržengiantys vienos valstybės ribas jungimaisi verslo registrų kasdienis bendradarbiavimas yra būtinas. 2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/56/EB dėl ribotos atsakomybės bendrovių jungimųsi, peržengiančių vienos valstybės ribas (4), reikalaujama, kad registrai bendradarbiautų tarpvalstybiniu lygiu. Tačiau nėra sukurta informacijos perdavimo kanalų, kurie paspartintų procedūras, padėtų įveikti kalbines problemas ir didintų teisinį tikrumą;

               (4)

               2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/101/EB dėl apsaugos priemonių, kurių valstybės narės reikalauja iš Sutarties 54 straipsnio antroje pastraipoje apibrėžtų bendrovių siekiant apsaugoti narių ir trečiųjų asmenų interesus, koordinavimo, siekiant suvienodinti tokias apsaugos priemones (5) užtikrinama, inter alia, kad registre saugomais dokumentais ir duomenimis būtų galima naudotis tiek popierine forma, tiek elektroninėmis priemonėmis. Tačiau piliečiai ir bendrovės registre vis dar turi ieškoti pagal šalis visų pirma dėl to, kad paaiškėjo, jog esamo registrų bendradarbiavimo savanoriškais pagrindais nepakanka;

               (5)

               Komisijos komunikate dėl bendrosios rinkos akto centrinių, komercinių ir bendrovių registrų sąveika laikoma priemone, reikalinga verslo subjektams palankesnei teisinei ir mokestinei aplinkai sukurti. Sąveika turėtų prisidėti skatinant Europos verslo subjektų konkurencingumą mažinant administracinę naštą ir didinant teisinį tikrumą, ir taip padedant įveikti pasaulinę ekonomikos ir finansų krizę, o tai yra vienas iš darbotvarkės „Europa 2020“ prioritetų. Taikant informacinių ir ryšių technologijų inovacijas taip pat būtų pagerintas registrų tarpvalstybinis keitimasis informacija;

               (6)

               2010 m. gegužės 25 d. Tarybos išvadose dėl įmonių registrų tarpusavio sujungimo patvirtinta, kad sudarius geresnes galimybes gauti patikimą naujausią informaciją apie bendroves, galėtų būtų paskatintas didesnis pasitikėjimas rinka, paspartintas ekonomikos atsigavimas ir padidintas Europos verslo subjektų konkurencingumas;

               (7)

               Europos Parlamentas savo 2010 m. rugsėjo 7 d. rezoliucijoje dėl verslo registrų sąveikos (6) pabrėžė, kad šis projektas siekiant tolesnės Europos ekonominės erdvės integracijos duos naudos tik tuomet, jei tinklo veikloje dalyvaus visos valstybės narės;

               (8)

               Europos e. teisingumo daugiamečiame veiksmų plane 2009–2013 m. (7) numatyta tobulinti Europos e. teisingumo portalą (toliau – portalas), kad šis taptų vieninteliu Europos elektroninės prieigos prie teisinės informacijos, teisminių ir administracinių institucijų, registrų, duomenų bazių ir kitų paslaugų punktu, ir nurodyta, kad centrinių, komercinių ir bendrovių registrų sąveika yra svarbi;

               (9)

               tarpvalstybinę prieigą prie verslo informacijos apie bendroves ir apie kitose valstybėse narėse atidarytus jų filialus galima pagerinti tik tuomet, jei visos valstybės narės sudarys sąlygas registrams keistis informacija elektroninėmis priemonėmis ir standartizuotai perduoti informaciją atskiriems vartotojams, visoje Sąjungoje pasitelkus vienodą turinį ir sąveikias technologijas. Ši registrų sąveika turėtų būti užtikrinama valstybių narių registrams (toliau – nacionaliniai registrai) teikiant paslaugas, kuriomis turėtų būti užtikrinamos sąsajos su centrine Europos platforma (toliau – platforma). Platforma turėtų būti centralizuotas paslaugų integravimo informacinių technologijų priemonių rinkinys ir ji turėtų sudaryti bendrą sąsają. Tą sąsają turėtų naudoti visi nacionaliniai registrai. Platforma taip pat turėtų teikti paslaugas, kurios sudarytų sąsają su portalu – Europos elektroninės prieigos punktu – ir papildomais valstybių narių sukurtais prieigos punktais. Platforma turėtų būti vertinama tik kaip registrų sąsajos priemonė, o ne kaip atskiras subjektas, esantis juridiniu asmeniu. Naudojant unikalius atpažinties kodus, platforma turėtų būti galima perduoti informaciją iš kiekvieno valstybių narių registro kitiems valstybių narių kompetentingiems registrams standartiniu pranešimo formatu (pranešimų, kuriais keičiamasi informacinių technologijų sistemose, elektronine forma, pavyzdžiui, XML formatu) ir atitinkama kalba;

               (10)

               šios direktyvos tikslas nėra sukurti centralizuotą registrų duomenų bazę, kurioje būtų saugoma esminė informacija apie bendroves. Centrinių, komercinių ir bendrovių registrų sąveikos sistemos (toliau – registrų sąveikos sistema) įgyvendinimo etape turėtų būti nustatytas tik tinkamam platformos veikimui būtinų duomenų rinkinys. Tie duomenys turėtų apimti, visų pirma, eksploatavimo duomenis, žodynus ir glosarijus. Jie turėtų būti nustatyti taip pat atsižvelgiant į poreikį užtikrinti efektyvų registrų sąveikos sistemos veikimą. Tie duomenys turėtų būti naudojami tam, kad platforma galėtų vykdyti savo funkcijas, ir niekuomet neturėtų būti tiesiogiai prieinami viešai. Be to, platforma neturėtų keisti nei nacionaliniuose registruose saugomų duomenų apie bendroves turinio, nei informacijos apie bendroves, perduotos per registrų sąveikos sistemą;

               (11)

               kadangi šios direktyvos tikslas nėra suderinti nacionalines centrinių, komercinių ir bendrovių registrų sistemas, valstybės narės neprivalo keisti savo vidinių registrų sistemų, visų pirma susijusių su duomenų valdymu ir saugojimu, mokesčiais ir informacijos naudojimu bei atskleidimu nacionaliniais tikslais;

               (12)

               pagal šią direktyvą portalas, naudodamas šią platformą, teiks informaciją pagal pavienių vartotojų pateiktas užklausas dėl nacionaliniuose registruose saugomos informacijos apie bendroves ir kitose valstybėse narėse atidarytus jų filialus. Tai sudarys sąlygas portale pateikti paieškos rezultatus, taip pat aiškinamąsias korteles visomis Sąjungos oficialiomis kalbomis, kuriose išvardijama teikiama informacija. Be to, siekiant užtikrinti geresnę trečiųjų asmenų apsaugą kitose valstybėse narėse, portale turėtų būti prieinama pagrindinė informacija apie dokumentų ir duomenų, atskleistų pagal valstybių narių įstatymus, priimtus vadovaujantis Direktyva 2009/101/EB, teisinę vertę;

               (13)

               valstybės narės turėtų turėti galimybę įsteigti vieną ar daugiau papildomų prieigos punktų, kurie gali turėti įtakos platformos naudojimui ir veikimui. Todėl Komisijai turėtų būti pranešama apie jų įsteigimą ir apie visus svarbius jų veiklos pokyčius, ypač apie jų uždarymą. Toks pranešimas jokiu būdu neturėtų riboti valstybių narių įgaliojimų, susijusių su papildomų prieigos punktų įsteigimu ir veikimu;

               (14)

               bendrovės ir kitose valstybėse narėse atidaryti jų filialai turėtų turėti unikalų atpažinties kodą, kuris leistų aiškiai juos identifikuoti Sąjungoje. Atpažinties kodas skirtas informacijai iš vieno registro į kitą perduoti pasinaudojant registrų sąveikos sistema. Todėl bendrovės ir filialai neturėtų privalėti įtraukti unikalaus atpažinties kodo į direktyvose 89/666/EEB ir 2009/101/EB nurodytus bendrovės laiškus arba užsakymų formas. Savo informacijos perdavimo tikslais jie toliau turėtų naudoti savo šalies registracijos numerį;

               (15)

               turėtų būti sudarytos sąlygos nustatyti aiškų ryšį tarp bendrovės registro ir jos filialų, atidarytų kitose valstybėse narėse, registrų, keičiantis informacija apie bendrovės likvidavimo ar nemokumo bylų pradėjimą arba užbaigimą ir apie bendrovės pašalinimą iš registro, jei tai turi teisinių pasekmių bendrovės registro valstybėje narėje. Nors valstybės narės turėtų turėti galimybę pačios nuspręsti, kokias procedūras, susijusias su jų teritorijoje registruotais filialais, turėtų taikyti, jos turėtų užtikrinti bent tai, kad nutraukusių veiklą bendrovių filialai būtų nedelsiant ir, jei taikoma, išnagrinėjus atitinkamo filialo likvidavimo bylą, išbraukiami iš registro. Ši pareiga neturėtų būti taikoma bendrovių, kurios buvo išbrauktos iš registro, tačiau turi jų teisių perėmėją, filialams, pavyzdžiui, bendrovės teisinės formos keitimo, jungimo ar skaidymo atveju arba perkeliant jos registruotąją buveinę į kitą valstybę;

               (16)

               ši direktyva neturėtų būti taikoma filialui, kurį valstybėje narėje atidarė bendrovė, kuriai netaikomi valstybės narės teisės aktai, kaip numatyta Direktyvos 89/666/EEB 7 straipsnyje;

               (17)

               Direktyva 2005/56/EB turėtų būti iš dalies pakeista, siekiant užtikrinti, kad informacija iš vieno registro į kitą būtų perduodama per registrų sąveikos sistemą;

               (18)

               valstybės narės turėtų užtikrinti, kad jeigu pasikeičia registruose pateikta informacija apie bendroves, informacija būtų nedelsiant atnaujinama. Informacija apie duomenų atnaujinimą paprastai turėtų būti atskleista per 21 dieną po to, kai buvo gauti išsamūs su tais pakeitimais susiję dokumentai, įskaitant teisėtumo patikrinimą pagal nacionalinę teisę. Tą terminą reikėtų aiškinti taip: per jį valstybės narės turi imtis protingų veiksmų, kad būtų laikomasi šioje direktyvoje nustatyto termino. Jis neturėtų būti taikomas apskaitos dokumentams, kuriuos bendrovės turi pateikti už kiekvienus finansinius metus. Ši išimtis grindžiama tuo, kad ataskaitų teikimo laikotarpiais nacionaliniai registrai patiria perkrovą. Vadovaujantis bendraisiais teisės principais, kurie yra bendri visoms valstybėms narėms, 21 dienos terminas force majeure atvejais turėtų būti sustabdomas;

               (19)

               jei Komisija nuspręstų sukurti platformą ir (arba) vykdyti jos veiklą pasitelkdama trečiąjį asmenį, tai turėtų būti padaryta vadovaujantis 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (8). Tinkamas valstybių narių dalyvavimo šiame procese lygis turėtų būti užtikrintas nustatant technines specifikacijas viešųjų pirkimų tvarkai, priimant įgyvendinimo aktus pagal nagrinėjimo procedūrą, nurodytą 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (9), 5 straipsnyje;

               (20)

               jei Komisija nuspręstų vykdyti platformos veiklą pasitelkdama trečiąjį asmenį, turėtų būti užtikrinta registrų sąveikos sistemos paslaugų teikimo tęstinumas ir tinkama platformos veikimo viešoji priežiūra. Išsamios taisyklės dėl platformos veiklos valdymo turėtų būti patvirtintos priimant įgyvendinimo aktus pagal Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. Bet kuriuo atveju valstybių narių dalyvavimas visos sistemos veikime turėtų būti užtikrinamas palaikant reguliarų Komisijos ir valstybių narių atstovų dialogą klausimais, susijusiais su registrų sąveikos sistemos veikimu ir tolesniu jos kūrimu;

               (21)

               siekiant užtikrinti centrinių, komercinių ir bendrovių registrų sąveiką, reikia koordinuoti skirtingų techninių savybių turinčias nacionalines sistemas. Tai reiškia, kad reikia nustatyti tokias technines priemones ir specifikacijas, kuriomis būtų atsižvelgta į registrų tarpusavio skirtumus. Siekiant užtikrinti vienodas šios direktyvos įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai spręsti šiuos techninius ir veiklos klausimus. Šie įgaliojimai turėtų būti vykdomi laikantis Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros;

               (22)

               šia direktyva neturėtų būti apribojamos valstybių narių teisės imti mokesčius už per registrų sąveikos sistemą gautą informaciją apie bendroves, jei tokie mokesčiai privalomi pagal nacionalinės teisės aktus. Todėl nustatant registrų sąveikos sistemos technines priemones ir specifikacijas turėtų būti numatyta galimybė nustatyti mokėjimų tvarką. Šiuo atžvilgiu ši direktyva neturėtų daryti įtakos konkretiems techniniams sprendimams, nes mokėjimų tvarka turėtų būti nustatyta priimant įgyvendinimo aktus, atsižvelgiant į plačiai prieinamas mokėjimų internetu priemones;

               (23)

               pageidautina, kad tretieji asmenys ateityje galėtų dalyvauti registrų sąveikos sistemoje;

               (24)

               teisingas sprendimas dėl registrų sąveikos sistemos finansavimo reiškia, kad tos sistemos finansavime dalyvauja ir Sąjunga, ir jos valstybės narės. Valstybėms narėms turėtų tekti finansinė našta, susijusi su jų nacionalinių registrų pritaikymu prie tos sistemos, o centriniai organai – platforma ir portalas, veikiantis kaip Europos elektroninės prieigos punktas – turėtų būti finansuojami pagal atitinkamą Sąjungos bendrojo biudžeto eilutę. Siekiant papildyti neesmines šios direktyvos nuostatas, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti teisės aktus dėl informacijos apie bendroves gavimo apmokestinimo. Tai neturi įtakos nacionalinių registrų galimybei imti mokesčius, tačiau tai galėtų apimti papildomą mokestį siekiant bendrai finansuoti platformos administravimą ir veikimą. Ypač svarbu, kad Komisija parengiamųjų darbų metu tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultacijas ekspertų lygiu. Ruošdama ir rengdama deleguotuosius aktus, Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų tuo pačiu metu tinkamai ir laiku persiųsti Europos Parlamentui ir Tarybai;

               (25)

               asmens duomenų tvarkymą, įskaitant elektroninį asmens duomenų perdavimą valstybėse narėse, reglamentuoja 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (10) ir 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (11). Valstybių narių registrai, Komisija ir, jei taikoma, platformos veiklos vykdyme dalyvaujantis trečiasis asmuo asmens duomenis turėtų tvarkyti laikydamiesi tų teisės aktų. Įgyvendinimo aktais, kurie turi būti priimti dėl registrų sąveikos sistemos, atitinkamais atvejais turėtų būti užtikrinamas toks teisės aktų laikymasis, pirmiausia nustatant visų susijusių dalyvių užduotis ir atsakomybę bei jiems taikomas organizacinio ir techninio pobūdžio taisykles;

               (26)

               kuriant registrų sąveikos sistemą, valstybės narės turi atlikti būtinus pritaikymus, visų pirma sukurti sąsają, kuri sujungtų kiekvieną registrą su platforma, kad ta sistema galėtų pradėti veikti. Todėl šioje direktyvoje turėtų būti nustatytas ilgesnis laikotarpis, per kurį valstybės narės turi perkelti į savo teisę ir pradėti taikyti nuostatas dėl šios sistemos techninio veikimo. Šis laikotarpis turėtų prasidėti po to, kai Komisija priims visus įgyvendinimo aktus dėl registrų sąveikos sistemos techninių priemonių ir specifikacijų. Direktyvos nuostatų dėl registrų sąveikos sistemos techninio veikimo perkėlimui į nacionalinę teisę ir jų taikymui nustatytas laikotarpis turėtų būti pakankamas, kad valstybės narės galėtų atlikti reikalingus teisinius ir techninius pritaikymus, kad ta sistema per priimtiną laikotarpį galėtų pradėti veikti visu pajėgumu;

               (27)

               pagal 2011 m. rugsėjo 28 d. bendrą valstybių narių ir Komisijos politinį pareiškimą dėl aiškinamųjų dokumentų (12) valstybės narės pagrįstais atvejais įsipareigojo prie pranešimų apie perkėlimo priemones pridėti vieną ar daugiau dokumentų, kuriuose paaiškinamos direktyvos sudėtinių dalių ir nacionalinių perkėlimo priemonių atitinkamų dalių sąsajos. Šios direktyvos atveju teisės aktų leidėjas laikosi nuomonės, kad tokių dokumentų perdavimas yra pagrįstas;

               (28)

               šia direktyva gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, įtvirtintų Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, visų pirma jos 8 straipsnyje, kuriame teigiama, kad kiekvienas turi teisę į savo asmens duomenų apsaugą;

               (29)

               kadangi šios direktyvos tikslų, t. y. gerinti tarpvalstybinę prieigą prie verslo informacijos, užtikrinti, kad filialų registre būtų saugoma naujausia informacija, ir sukurti aiškius registrų informacijos perdavimo kanalus, reikalingus tais atvejais, kai vykdomos tarpvalstybinės registracijos procedūros, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl siūlomų veiksmų masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo, Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

               (30)

               todėl direktyvas 89/666/EEB, 2005/56/EB ir 2009/101/EB reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti;

               (31)

               atsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 45/2001 28 straipsnio 2 dalį, buvo pasikonsultuota su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu, kuris pateikė nuomonę 2011 m. gegužės 6 d. (13),

         PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:
   1 straipsnis
   Direktyvos 89/666/EEB pakeitimai
   Direktyva 89/666/EEB iš dalies keičiama taip:

               1.

               1 straipsnyje pridedamos šios dalys:
               „3.   2 straipsnio 1 dalyje nurodyti dokumentai ir duomenys prieinami viešai, pasitelkiant pagal 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/101/EB dėl apsaugos priemonių, kurių valstybės narės reikalauja iš Sutarties 54 straipsnio antroje pastraipoje apibrėžtų bendrovių siekiant apsaugoti narių ir trečiųjų asmenų interesus, koordinavimo, siekiant suvienodinti tokias apsaugos priemones (14) 4a straipsnio 2 dalį sukurtą centrinių, komercinių ir bendrovių registrų sąveikos sistemą (toliau – registrų sąveikos sistema). Tos direktyvos 3b straipsnis ir 3c straipsnio 1 dalis taikomi mutatis mutandis.
               4.   Valstybės narės užtikrina, kad filialams būtų suteiktas unikalus atpažinties kodas, pagal kurį juos būtų galima aiškiai identifikuoti, perduodant informaciją iš vieno registro į kitą, pasitelkiant registrų sąveikos sistemą. Tą unikalų atpažinties kodą sudaro bent elementai, pagal kuriuos galima identifikuoti registro valstybę narę, kilmės nacionalinį registrą ir filialo numerį tame registre, ir atitinkamais atvejais – žymos, kurios padėtų išvengti identifikavimo klaidų.

               2.

               Įterpiamas šis straipsnis:
               „5a straipsnis
               1.   Bendrovės registras, pasitelkdamas registrų sąveikos sistemą, nedelsdamas padaro prieinamą informaciją apie bendrovės likvidavimo ar nemokumo bylų pradėjimą arba užbaigimą ir apie bendrovės pašalinimą iš registro, jei tai turi teisinių pasekmių bendrovės registro valstybėje narėje.
               2.   Filialo registras, pasitelkdamas registrų sąveikos sistemą, nedelsdamas užtikrina, kad 1 dalyje nurodyta informacija būtų gauta.
               3.   Už 1 ir 2 dalyse nurodytą pasikeistą informaciją registrams mokėti nereikia.
               4.   Valstybės narės nustato tvarką, kurios turi būti laikomasi gavus 1 ir 2 dalyse nurodytą informaciją. Tokia tvarka užtikrinama, kad kai bendrovės veikla buvo nutraukta arba ji dėl kitų priežasčių buvo išbraukta iš registro, jos filialai taip pat būtų nedelsiant išbraukti iš registro.
               5.   4 dalies antras sakinys netaikomas bendrovių, kurios buvo išbrauktos iš registro dėl atitinkamos bendrovės teisinės formos keitimo, jungimosi ar skaidymo arba jos registruotosios buveinės perkėlimo į kitą valstybę, filialams.“

               3.

               Įterpiamas šis skirsnis:
               „IIIA   SKIRSNIS

                  DUOMENŲ APSAUGA

               11a straipsnis
               Įgyvendinant šią Direktyvą vykdomas asmens duomenų tvarkymas atliekamas vadovaujantis 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (15).

         2 straipsnis
   Direktyvos 2005/56/EB pakeitimai
   Direktyva 2005/56/EB iš dalies keičiama taip:

               1.

               13 straipsnis pakeičiamas taip:
               „13 straipsnis
               Registravimas
               Kiekvienos valstybės narės, kurių jurisdikcijai priklausė besijungiančios bendrovės, teisė remiantis 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/101/EB dėl apsaugos priemonių, kurių valstybės narės reikalauja iš Sutarties 54 straipsnio antroje pastraipoje apibrėžtų bendrovių siekiant apsaugoti narių ir trečiųjų asmenų interesus, koordinavimo, siekiant suvienodinti tokias apsaugos priemones (16), 3 straipsniu nustato tos valstybės teritorijoje taikomą tvarką, reglamentuojančią paskelbimą apie peržengiančio vienos valstybės ribas jungimosi įvykdymą viešajame registre, kuriam reikalaujama pateikti kiekvienos besijungiančios bendrovės dokumentus.
               Registras, kuriame įregistruojama po peržengiančio vienos valstybės ribas jungimosi veiksianti bendrovė, nedelsdamas per centrinių, komercinių ir bendrovių registrų sąveikos sistemą, sukurtą pagal Direktyvos 2009/101/EB 4a straipsnio 2 dalį, praneša registrui, kuriam buvo reikalaujama pateikti kiekvienos besijungiančios bendrovės dokumentus, kad įsigaliojo peržengiantis vienos valstybės ribas jungimasis. Ankstesnio registravimo duomenys, jei taikoma, išbraukiami tik gavus tą pranešimą, bet ne anksčiau.

               2.

               Įterpiamas šis straipsnis:
               „17a straipsnis
               Duomenų apsauga
               Įgyvendinant šią direktyvą vykdomas asmens duomenų tvarkymas atliekamas vadovaujantis 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (17).

         3 straipsnis
   Direktyvos 2009/101/EB pakeitimai
   Direktyva 2009/101/EB iš dalies keičiama taip:

               1.

               Įterpiamas šis straipsnis:
               „2a straipsnis
               1.   Valstybės narės imasi priemonių, reikalingų siekiant užtikrinti, kad visi 2 straipsnyje nurodytų dokumentų ir duomenų pakeitimai būtų įtraukti į 3 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodytą kompetentingą registrą ir atskleisti pagal 3 straipsnio 3 ir 5 dalis, paprastai per 21 dieną nuo visų su tais pakeitimais susijusių dokumentų gavimo dienos, įskaitant, kai taikoma, teisėtumo patikrinimą įtraukiant į bylą, kaip to reikalaujama pagal nacionalinę teisę.
               2.   1 dalis netaikoma 2 straipsnio f punkte nurodytiems apskaitos dokumentams.“

               2.

               3 straipsnio 1 dalis papildoma šia pastraipa:
               „Valstybės narės užtikrina, kad bendrovėms būtų suteikiamas unikalus atpažinties kodas, pagal kurį jas galima aiškiai identifikuoti perduodant informaciją iš vieno registro į kitą, pasinaudojant pagal 4a straipsnio 2 dalį sukurta centrinių, komercinių ir bendrovių registrų sąveikos sistema (toliau – registrų sąveikos sistema). Šį unikalų atpažinties kodą sudaro bent tie elementai, pagal kuriuos galima identifikuoti registro valstybę narę, nacionalinį kilmės registrą ir tame registre nurodytą bendrovės numerį, ir atitinkamai
                     s
                   atvejais – žymos, kurios padėtų išvengti identifikavimo klaidų.“

               3.

               Įterpiami šie straipsniai:
               „3a straipsnis
               1.   Valstybės narės užtikrina, kad būtų prieinama atnaujinta informacija, kurioje būtų paaiškintos nacionalinės teisės nuostatos, pagal kurias tretieji asmenys gali pagal 3 straipsnio 5, 6 ir 7 dalis remtis 2 straipsnyje nurodytais duomenimis ir kiekvienos rūšies dokumentu.
               2.   Valstybės narės teikia informaciją, kuri turi būti skelbiama Europos e. teisingumo portale (toliau – portalas), vadovaudamosi šio portalo taisyklėmis ir techniniais reikalavimais.
               3.   Komisija tą informaciją portale skelbia visomis oficialiomis Sąjungos kalbomis.
               3b straipsnis
               1.   Elektroninės dokumentų ir duomenų, nurodytų 2 straipsnyje, kopijos taip pat padaromos viešai prieinamos, pasinaudojant registrų sąveikos sistema.
               2.   Valstybės narės užtikrina, kad tie dokumentai ir duomenys, nurodyti 2 straipsnyje, būtų prieinami pasitelkiant registrų sąveikos sistemą, naudojantis standartiniu pranešimo formatu, ir su jais būtų galima susipažinti elektroninėmis priemonėmis. Be to, valstybės narės užtikrina, kad būtų laikomasi duomenų perdavimo saugumo būtiniausių standartų.
               3.   Komisija numato valstybėse narėse registruotų bendrovių ir filialų paieškos paslaugą visomis oficialiomis Sąjungos kalbomis, siekdama, kad portale būtų galima rasti šią informaciją:

                           a)

                           2 straipsnyje nurodytus dokumentus ir duomenis;

                           b)

                           aiškinamąsias korteles, pateiktas visomis Sąjungos oficialiomis kalbomis, kuriose išvardijami tie duomenys ir tų dokumentų rūšys.

                     3c straipsnis
               1.   Mokesčiai už 2 straipsnyje nurodytų dokumentų ir duomenų gavimą per registrų sąveikos sistemą neviršija administracinių išlaidų.
               2.   Valstybės narės užtikrina, kad pasitelkiant registrų sąveikos sistemą šie duomenys būtų prieinami nemokamai:

                           a)

                           bendrovės pavadinimas ir teisinė forma;

                           b)

                           bendrovės registruota buveinė ir valstybė narė, kurioje ji įregistruota, bei

                           c)

                           bendrovės registracijos numeris.

                     Valstybės narės gali nuspręsti, kad, be šių duomenų, ir kiti duomenys būtų prieinami nemokamai.
               3d straipsnis
               1.   Bendrovės registras, pasitelkdamas registrų sąveikos sistemą, nedelsdamas padaro prieinamą informaciją apie bendrovės likvidavimo ar nemokumo bylų pradėjimą arba užbaigimą ir apie bendrovės pašalinimą iš registro, jei tai turi teisinių pasekmių bendrovės registro valstybėje narėje.
               2.   Filialo registras, pasitelkdamas registrų sąveikos sistemą, nedelsdamas užtikrina, kad 1 dalyje nurodyta informacija būtų gauta.
               3.   Už 1 ir 2 dalyse nurodytą pasikeistą informaciją registrams mokėti nereikia.“

               4.

               Įterpiami šie straipsniai:
               „4a straipsnis
               1.   Įsteigiama Europos centrinė platforma (toliau – platforma).
               2.   Registrų sąveikos sistemą (toliau – registrų sąveikos sistema) sudaro:

                           —

                           valstybių narių registrai,

                           —

                           platforma,

                           —

                           portalas, veikiantis kaip Europos elektroninės prieigos punktas.

                     3.   Valstybės narės užtikrina savo registrų sąveiką registrų sąveikos sistemoje naudodamosi platforma.
               4.   Valstybės narės gali sukurti papildomus prieigos prie registrų sąveikos sistemos punktus. Jos pernelyg nedelsdamos praneša Komisijai apie tokių prieigos punktų sukūrimą ir visus svarbius jų veikimo pasikeitimus.
               5.   Prieiga prie registrų sąveikos sistemoje esančios informacijos užtikrinama per portalą ir per valstybių narių sukurtus papildomus prieigos punktus.
               6.   Registrų sąveikos sistemos sukūrimas nedaro įtakos galiojantiems valstybių narių sudarytiems dvišaliams susitarimams dėl keitimosi informacija apie bendroves.
               4b straipsnis
               1.   Komisija nusprendžia, ar platformos kūrimas ir (arba) veikimas bus užtikrinti jos pačios priemonėmis, ar bus pasirinktas trečiasis asmuo.
               Komisijai nusprendus pavesti platformos kūrimą ir (arba) veikimą trečiajam asmeniui, Komisija pasirenka trečiąjį asmenį ir užtikrina su tuo trečiuoju asmeniu sudaryto susitarimo vykdymą, vadovaudamasi 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (18).
               2.   Komisijai nusprendus platformos kūrimą pavesti trečiajam asmeniui, priimdama įgyvendinimo aktus ji nustato viešųjų pirkimų tvarkos technines specifikacijas ir su tuo trečiuoju asmeniu sudarytino susitarimo trukmę.
               3.   Komisijai nusprendus platformos veikimo valdymą pavesti trečiajam asmeniui, priimdama įgyvendinimo aktus ji nustato išsamias platformos veikimo valdymo taisykles.
               Platformos veikimo valdymą visų pirma sudaro:

                           —

                           platformos veikimo priežiūra,

                           —

                           duomenų, kurie platinami ar kuriais keičiamasi naudojantis šia platforma, saugumas ir apsauga,

                           —

                           valstybių narių registrų ir trečiojo asmens santykių koordinavimas.

                     Platformos veikimo priežiūrą vykdo Komisija.
               4.   2 ir 3 dalyse nurodyti įgyvendinimo aktai priimamai laikantis 4e straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
               4c straipsnis
               Priimdama įgyvendinimo aktus, Komisija patvirtina:

                           a)

                           technines specifikacijas, kuriose apibrėžiami registrų sąveikos sistemai skirti ryšių palaikymo elektroninėmis priemonėmis metodai;

                           b)

                           informacijos perdavimo protokolų technines specifikacijas;

                           c)

                           technines priemones, kuriomis užtikrinami būtiniausi informacinių technologijų saugumo standartai informacijos perdavimui ir platinimui per registrų sąveikos sistemą;

                           d)

                           technines specifikacijas, kuriose apibrėžiami šios direktyvos 3d straipsnyje ir 1989 m. gruodžio 21 d. Vienuoliktosios Tarybos direktyvos 89/666/EEB dėl atskleidimo reikalavimų filialams, įsteigtiems valstybėse narėse tam tikrų tipų bendrovių, kurioms taikomi kitos valstybės įstatymai (19), 5a straipsnyje nurodytų bendrovės registro ir filialo registro keitimosi informacija metodai;

                           e)

                           išsamų sąrašą duomenų, kurie turi būti perduoti registrams keičiantis informacija, kaip nurodyta šios direktyvos 3d straipsnyje, Direktyvos 89/666/EEB 5a straipsnyje ir 2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/56/EB dėl ribotos atsakomybės bendrovių jungimųsi, peržengiančių vienos valstybės ribas (20), 13 straipsnyje;

                           f)

                           technines specifikacijas, kuriose apibrėžiama registrų, platformos ir portalo keitimuisi informacija skirto standartinio pranešimo formato struktūra;

                           g)

                           technines specifikacijas, kuriose apibrėžiami duomenys, kurių reikia platformos funkcijoms vykdyti, taip pat tokių duomenų saugojimo, naudojimo ir apsaugos metodas;

                           h)

                           technines specifikacijas, kuriose apibrėžiama unikalaus atpažinties kodo struktūra ir jo naudojimas perduodant informaciją iš vieno registro į kitą;

                           i)

                           specifikacijas, kuriose apibrėžiami techniniai registrų sąveikos sistemos veikimo metodai, susiję su informacijos platinimu ir keitimusi informacija, taip pat specifikacijas, kuriose apibrėžiamos informacinių technologijų paslaugos, kurias teikia platforma, užtikrinant pranešimų pateikimą atitinkama kalba;

                           j)

                           portalo suteikiamos galimybės vykdyti paiešką suderintus kriterijus;

                           k)

                           mokėjimų tvarką, atsižvelgdama į prieinamas mokėjimų priemones, pavyzdžiui, mokėjimus internetu;

                           l)

                           aiškinamųjų kortelių, kuriose išvardijami 2 straipsnyje nurodyti duomenys ir dokumentų rūšys, duomenis;

                           m)

                           galimybės naudotis registrų sąveikos sistemos teikiamomis paslaugomis technines sąlygas;

                           n)

                           papildomų prieigos punktų prijungimo prie platformos tvarką ir techninius reikalavimus.

                     Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 4e straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
               Komisija priima šiuos įgyvendinimo aktus ne vėliau kaip 2015 m. liepos 7 d.
               4d straipsnis
               1.   Platformos sukūrimas ir plėtojimas ateityje bei portalo pritaikymai, padaryti dėl šios direktyvos, finansuojami iš Sąjungos bendrojo biudžeto.
               2.   Platformos administravimas ir veikimas finansuojami iš Sąjungos bendrojo biudžeto ir gali būti bendrai finansuojami iš mokesčių, imamų iš atskirų naudotojų už prieigą prie registrų sąveikos sistemos. Šios dalies nuostatos neturi poveikio mokesčiams nacionaliniu lygmeniu.
               3.   Komisija, priimdama deleguotuosius aktus pagal 13a straipsnį, gali patvirtinti taisykles dėl galimybės bendrai finansuoti platformą, surenkant mokesčius, ir tokiu atveju mokesčių, imamų iš atskirų naudotojų, dydį pagal 2 dalį.
               4.   Pagal 2 dalį nustatyti mokesčiai nedaro poveikio mokesčiams, jei jie nustatyti, kuriuos valstybės narės ima už 3c straipsnio 1 dalyje nurodytų dokumentų ir duomenų gavimą.
               5.   Už 3c straipsnio 2 dalies a, b ir c punktuose nurodytų duomenų gavimą neimami pagal 2 dalį nustatyti mokesčiai.
               6.   Kiekviena valstybė narė padengia savo vidaus registrų pritaikymo dėl šios direktyvos ir šių registrų administravimo bei veikimo išlaidas.
               4e straipsnis
               1.   Komisijai padeda komitetas. Tas komitetas – komitetas, kaip apibrėžta 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (21).
               2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

               5.

               Įterpiamas šis straipsnis:
               „7a straipsnis
               Įgyvendinant šią Direktyvą vykdomas asmens duomenų tvarkymas atliekamas vadovaujantis 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (22).

               6.

               Įterpiamas šis skyrius:
               „4A   SKYRIUS

                  DELEGUOTIEJI AKTAI

               13a straipsnis
               1.   Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus laikantis šiame straipsnyje nustatytų sąlygų.
               2.   Įgaliojimai priimti 4d straipsnio 3 dalyje nurodytus deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui.
               3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 4d straipsnio 3 dalyje nurodytų įgaliojimų suteikimą. Sprendimu dėl atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų suteikimas. Jis įsigalioja kitą dieną po sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui.
               4.   Kai tik Komisija priima deleguotąjį aktą, apie tai ji tuo pačiu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.
               5.   Pagal 4d straipsnio 3 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuomet, jeigu per tris mėnesius nuo pranešimo apie jį Europos Parlamentui ir Tarybai dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų arba jeigu iki to laikotarpio pabaigos tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba pranešė Komisijai, kad jie nepareikš prieštaravimų. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas trimis mėnesiais.“

         4 straipsnis
   Ataskaita ir reguliarus dialogas
   1.   Ne vėliau kaip praėjus penkeriems metams po 5 straipsnio 2 dalyje nurodytų nuostatų taikymo galutinės datos Komisija paskelbia ataskaitą dėl registrų sąveikos sistemos veikimo, kurioje visų pirma išnagrinėja sistemos techninį veikimą ir jos finansinius aspektus.
   2.   Prireikus kartu su ta ataskaita pateikiami pasiūlymai dėl šios direktyvos pakeitimų.
   3.   Komisija ir valstybių narių atstovai reguliariai renkasi į posėdžius, kad atitinkamuose forumuose būtų apsvarstyti klausimai, kuriems taikoma ši direktyva.
   5 straipsnis
   Perkėlimas į nacionalinę teisę
   1.   Valstybės narės ne vėliau kaip 2014 m. liepos 7 d. priima, paskelbia ir taiko įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie įgyvendina šią direktyvą.
   2.   Nepaisant 1 dalies, valstybės narės ne vėliau kaip praėjus dvejiems metams po Direktyvos 2009/101/EB 4c straipsnyje nurodytų įgyvendinimo aktų priėmimo priima, paskelbia ir taiko nuostatas, kurių reikia įgyvendinti:

               —

               Direktyvos 89/666/EEB 1 straipsnio 3 ir 4 dalis ir 5a straipsnį,

               —

               Direktyvos 2005/56/EB 13 straipsnį,

               —

               Direktyvos 2009/101/EB 3 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą, 3b straipsnį, 3c straipsnį, 3d straipsnį ir 4a straipsnio 3–5 dalis.

         Priimdama šiuos įgyvendinimo aktus, Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbia šioje dalyje nurodytų nuostatų taikymo galutinę datą.
   3.   Valstybės narės, tvirtindamos 1 dalyje nurodytas priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.
   4.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.
   6 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
   7 straipsnis
   Adresatai
   Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

      Priimta Strasbūre 2012 m. birželio 13 d.

            Europos Parlamento vardu

            Pirmininkas

         M. SCHULZ

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         N. WAMMEN

      (1)  OL C 248, 2011 8 25, p. 118.

      (2)  2012 m. vasario 14 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2012 m. gegužės 10 d. Tarybos sprendimas.

      (3)  OL L 395, 1989 12 30, p. 36.

      (4)  OL L 310, 2005 11 25, p. 1.

      (5)  OL L 258, 2009 10 1, p. 11.

      Redakcinė pastaba. Direktyvos 2009/101/EB pavadinimas buvo pritaikytas atsižvelgiant į Europos bendrijos steigimo sutarties straipsnių pernumeravimą pagal Lisabonos sutarties 5 straipsnį: pirminė nuoroda buvo į Sutarties 48 straipsnio antrą pastraipą.

      (6)  OL C 308 E, 2011 10 20, p. 1.

      (7)  OL C 75, 2009 3 31, p. 1.

      (8)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (9)  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

      (10)  OL L 281, 1995 11 23, p. 31.

      (11)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.

      (12)  OL C 369, 2011 12 17, p. 14.

      (13)  OL C 220, 2011 7 26, p. 1.

      (14)  OL L 258, 2009 10 1, p. 11.

      Redakcinė pastaba. Direktyvos 2009/101/EB pavadinimas buvo pritaikytas atsižvelgiant į Europos bendrijos steigimo sutarties straipsnių pernumeravimą pagal Lisabonos sutarties 5 straipsnį: pirminė nuoroda buvo į Sutarties 48 straipsnio antrą pastraipą.“

      (15)  OL L 281, 1995 11 23, p. 31.“

      (16)  OL L 258, 2009 10 1, p. 11.

      Redakcinė pastaba. Direktyvos 2009/101/EB pavadinimas buvo pritaikytas atsižvelgiant į Europos bendrijos steigimo sutarties straipsnių pernumeravimą pagal Lisabonos sutarties 5 straipsnį: pirminė nuoroda buvo į Sutarties 48 straipsnio antrą pastraipą.“

      (17)  OL L 281, 1995 11 23, p. 31.“

      (18)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (19)  OL L 395, 1989 12 30, p. 36.

      (20)  OL L 310, 2005 11 25, p. 1.

      (21)  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.“

      (22)  OL L 281, 1995 11 23, p. 31.“


title: 1970 m. liepos 27 d. Tarybos direktyva dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su motorinių transporto priemonių ir jų priekabų durimis, suderinimo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31970L0387

Oficialusis leidinys L 176 , 10/08/1970 p. 0005 - 0011 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 13 tomas 1 p. 0152  specialusis leidimas danų kalba: serija I skyrius 1970(II) p. 0497  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 13 tomas 1 p. 0152  specialusis leidimas anglų kalba: serija I skyrius 1970(II) p. 0564  - 0570 specialusis leidimas graikų k.: skyrius 13 tomas 1 p. 0097  specialusis leidimas ispanų kalba: skyrius 13 tomas 1 p. 0234  specialusis leidimas portugalų kalba skyrius 13 tomas 1 p. 0234

		Tarybos direktyva1970 m. liepos 27 d.dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su motorinių transporto priemonių ir jų priekabų durimis, suderinimo(70/387/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę,atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę,kadangi techniniai reikalavimai, kuriuos motorinės transporto priemonės turi atitikti pagal nacionalinės teisės aktus, inter alia, siejasi su jų durimis;kadangi šie reikalavimai valstybėse narėse skiriasi; kadangi dėl to būtina, kad visos valstybės narės arba papildydamos, arba vietoje galiojančių jose nuostatų priimtų vienodus reikalavimus ypač norint suteikti galimybę, kad EEB tipo patvirtinimo tvarka, kuri buvo 1970 m. vasario 6 d. Tarybos direktyvos dėl valstybių narių teisės aktų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių ir jų priekabų tipo patvirtinimą, suderinimo [1] objektas, galėtų būti taikoma kiekvienam transporto priemonės tipui,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisŠioje direktyvoje "transporto priemonė" – tai kiekviena keliuose naudoti skirta motorinė transporto priemonė, kuri turi bent keturis ratus ir kurios didžiausias projektinis greitis viršija 25 km/h, bei jos priekabos, išskyrus viešojo transporto priemones, transporto priemones, važiuojančias bėgiais, žemės ūkio traktorius ir mašinas bei viešųjų darbų transporto priemones.2 straipsnisJokia valstybė narė negali atsisakyti transporto priemonei suteikti EEB tipo patvirtinimą arba nacionalinį tipo patvirtinimą dėl priežasčių, susijusių su jos durimis, jeigu tos transporto priemonės durys atitinka prieduose nurodytus reikalavimus.3 straipsnisBūtini pakeitimai, kad priedo reikalavimai būtų suderinti su technikos pažanga, priimami laikantis 1970 m. vasario 6 d. Tarybos direktyvos dėl valstybių narių teisės aktų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių ir jų priekabų tipo patvirtinimą, suderinimo 13 straipsnyje numatytos tvarkos.4 straipsnis1. Valstybės narės per 18 mėnesių nuo pranešimo apie šią direktyvą dienos priima nuostatas, kuriomis nustato būtinus reikalavimus, kad įgyvendintų šią direktyvą, ir nedelsdamos apie tai praneša Komisijai.2. Valstybės narės užtikrina, kad šios direktyvos taikymo srityje jų priimtų pagrindinių nacionalinės teisės aktų nuostatų tekstai būtų perduoti Komisijai.5 straipsnisŠi direktyva yra skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1970 m. liepos 27 d.Tarybos varduPirmininkasW. Arendt[1] OL L 42, 1970 2 23, p. 1.--------------------------------------------------I PRIEDAS1. BENDRIEJI DALYKAI1.1. Transporto priemonė turi būti suprojektuota taip, kad patekti į ją ir išlipti iš jos būtų galima visiškai saugiai.1.2. Durys, įėjimai ir išėjimai turi būti tokie, kad jais būtų galima naudotis lengvai ir be jokio pavojaus.1.3. Durys ir durų spynos turi būti suprojektuoti taip, kad uždarant duris būtų neskleidžiamas joks erzinantis triukšmas.1.4. Durų spynos turi būti suprojektuotos taip, kad durys neatsidarytų savaime.2. SPYNOS IR VYRIAI (konstrukcijos ir montavimo reikalavimai)2.1. Durų vyriai (išskyrus suveriamąsias duris), kai jos pritvirtintos prie transporto priemonės šonų, turi būti pritvirtinti prie priekinio durų krašto transporto priemonės važiavimo į priekį atžvilgiu. Dvivėrių durų šis reikalavimas taikomas tai sąvarai, kuri atidaroma pirmoji; turi būti įmanoma kitą sąvarą užsklęsti.2.2. Privačių automobilių [1] šoninių durų spynos ir vyriai turi atitikti šios direktyvos II priede nurodytus reikalavimus.3. PAKOJOS (konstrukcijos ir montavimo reikalavimai)3.1. Jeigu įlipimo į transporto priemonę vietoje jos grindys yra aukščiau kaip 700 mm virš žemės, transporto priemonė turi turėti vieną arba daugiau pakojų. Pakoja arba žemesnioji pakoja, jeigu yra keletas pakojų, neturi būti aukščiau kaip 700 mm virš žemės ir turi būti taip pagaminta, kad nebūtų jokio pavojaus paslysti. Rato stebulė, ratlankis ir kitos rato dalys šioje direktyvoje nelaikomos pakojomis, išskyrus tą atvejį, kai dėl priežasčių, susijusių su konstrukcija arba naudojimu, pakojų negalima primontuoti kurioje nors kitoje transporto priemonės vietoje.[1] Pagal šios direktyvos 3 straipsnyje nurodytos Tarybos direktyvos priedo b išnašoje nurodytą Tarptautinę klasifikaciją priskirtų M 1 klasei.--------------------------------------------------II PRIEDASPRIVAČIŲ AUTOMOBILIŲ ŠONINIŲ DURŲ, PRO KURIAS ĮLIPAMA Į AUTOMOBILĮ IR IŠLIPAMA IŠ JO, SPYNŲ IR VYRIŲ KONSTRUKCIJOS, MONTAVIMO IR STIPRUMO BANDYMŲ REIKALAVIMAI1. BENDRIEJI DALYKAI1.1. Spynos ir vyriai turi būti suprojektuoti, pagaminti ir sumontuoti taip, kad įprastu būdu eksploatuojama transporto priemonė atitiktų šios direktyvos reikalavimus.1.2. Kiekvieną spyną galima užfiksuoti taip, kad ji atsidurtų tarpinėje padėtyje arba kad ją būtų galima užfiksuoti iki galo.2. SPYNŲ IR VYRIŲ SIUNTOS BEI TŲ SIUNTŲ IŠSAMI INFORMACIJA, KURIĄ TURI NURODYTI GAMINTOJAS ARBA ĮGALIOTASIS JO ATSTOVASGamintojas arba įgaliotasis jo atstovas turi pateikti tokias spynų ir vyrių siuntas ir tų siuntų išsamią informaciją:2.1. Atitinkamo mastelio ir pakankamai detalius durų ir jų spynų bei vyrių brėžinius;2.2. Techninį spynų ir vyrių aprašymą;2.3. Iš penkių vyrių komplektų sudarytą siuntą vienerioms durims. Tačiau jeigu tokie patys komplektai naudojami kelerioms durims, užtenka pateikti vieną komplektų siuntą. Vyrių komplektai, kurie skiriasi tik tuo, kad vieni suprojektuoti taip, jog juos būtų galima sumontuoti kairiajame, o kiti dešiniajame automobilio šone, nelaikomi skirtingais;2.4. Penkių sukomplektuotų spynų siuntą, įskaitant kiekvienų durų paleidimo mechanizmą. Tačiau jeigu tokios pačios užbaigtos spynos naudojamos kelerioms durims, pakanka pateikti vieną tokių spynų siuntą. Spynos, kurios skiriasi tik tuo, kad vienos suprojektuotos taip, jog jas būtų galima sumontuoti kairiajame, o kitas dešiniajame automobilio šone, nelaikomos skirtingomis spynomis.3. KONSTRUKCIJOS REIKALAVIMAI3.1. Spynos3.1.1. Išilginė apkrovaSpynos ir spragtuko rinkinys, kai spyna užfiksuota iki tarpinės padėties, išlaiko 453 kp (444 daN) išilginę apkrovą ir 1134 kp (1111 daN), kai spyna užfiksuota iki galo (2 paveikslas).3.1.2. Skersinė apkrovaSpynos ir spragtuko rinkinys, kai spyna užfiksuota iki tarpinės padėties, turi išlaikyti 453 kp (444 daN) skersinę apkrovą ir 907 kp (889 daN), kai spyna užfiksuota iki galo (3 paveikslas).3.1.3. Atsparumas inercinei apkrovaiSpyna neturi pasislinkti iš tokios padėties, kurioje ji atsiduria visiškai užfiksuota, kai spynos mechanizmą, įskaitant jos paleidimo mechanizmą, abejomis kryptimis veikia išilginė ar skersinė 30 g inercinė apkrova.3.2. Vyriai3.2.1. Kiekviena vyrių sistema yra pajėgi išlaikyti duris ir abejomis kryptimis išlaiko išilginę 1134 kp (1111 daN) ir skersinę 907 kp (889 daN) apkrovą.4. DURŲ UŽRAKTAI IR VYRIŲ STIPRUMO BANDYMO REIKALAVIMAIAr laikomasi 3.1 ir 3.2 punktuose nurodytų reikalavimų, patikrinama pagal tokią tvarką:4.1. Statinės apkrovos bandymų parengimas, jų atlikimo tvarka ir įranga4.1.1. Bandymo parengimas4.1.1.1. Vyriai4.1.1.1.1. Bandymai atliekami su nejudamai pritvirtintomis sudedamosiomis dalimis, kurios atkurtų visiškai užfiksuotų ir transporto priemonėje sumontuotų durų geometrines sąlygas.4.1.1.1.2. Tos sudedamosios dalys veikiamos viduriniame taške tarp vyrių:4.1.1.1.2.1. nurodyta išilgine apkrova statmenai vyrių šerdeso ašiai ir esančiai plokštumoje, kertančioje tą ašį;4.1.1.1.2.2. nurodyta skersine apkrova statmena plokštumai, apibrėžtai išilgine apkrova ir šerdeso ašimi bei esančiai plokštumoje, kertančioje tą ašį.4.1.1.1.3. Kiekvienam bandymui naudojamas naujas vyrių komplektas.4.1.1.1.4. 1 paveiksle pateikta bandymo agregato iliustracija.4.1.1.2. Spynos4.1.1.2.1. Bandymai atliekami su nejudamai pritvirtintomis sudedamosiomis dalimis, kurios atkuria spynos dviejų detalių – spynos korpuso ir spragtuko – sumontavimo transporto priemonėje būdą.4.1.1.2.2. Pirmiau minėtos sudedamosios dalys nurodyta apkrova veikiamos taip, kad spynoje neatsirastų jokių mechaninių įtempių. Be to, skersine statine 90,7 kp (88,9 daN) apkrova veikiama taip, kad ta apkrova priverstų spyną pasislinkti nuo spragtuko ta kryptimi, į kurią yra atidaromos durys.4.1.1.2.3. 2 ir 3 paveiksle pateikta bandymo agregato iliustracija.4.1.2. Bandymo atlikimo tvarka ir įranga4.1.1.1. ir 4.1.1.2 punktuose pirmiau nurodyta įranga montuojama tempimo bandymo stende, kurio mažiausia galia yra 1500 kp (1470 daN). Ta įranga palaipsniui didinamomis apkrovomis, kol tos apkrovos tampa lygios 3.1 ir 3.2 punktuose nurodytoms apkrovoms, veikiama taip, kad laikančiųjų įtaisų atsiskyrimo greitis būtų ne didesnis kaip 5 mm/min.4.2. Spynų atsparumo greitėjimui nustatymo tvarka4.2.1. Atsparumas atidarymui abiem kryptimis veikiant išilginei ir skersinei inercinei 30 g apkrovai, kai abiem atvejais ta apkrova veikia atidarymo mygtuką ta kryptimi, kuria jis yra spaudžiamas, nustatomas dinaminiais bandymais arba analitiniu būdu (4 paveikslas) neatsižvelgiant į:4.2.1.1. trinties jėgas;4.2.1.2. sudedamąsias gravitacijos pagreičio dalis, kurios turi tendenciją išlaikyti spyną užfiksuotą.4.2.2. Spynos blokavimo įtaisai, jeigu tokie yra sumontuoti, neturi būti naudojami.4.3. Lygiaverčiai bandymo būdai4.3.1. Leidžiama atlikti lygiaverčius neardomuosius bandymus, jeigu pirmiau minėtuose 4.1.2 ir 4.2 punktuose nurodytus rezultatus galima gauti išimtinai pakeičiamuoju bandymu arba atlikus apskaičiavimus pagal pakeičiamojo bandymo metu gautus rezultatus. Jeigu naudojamas kitas, o ne pirmiau minėtuose 4.1.2 ir 4.2 punktuose aprašytas būdas, turi būti įrodytas tokio būdo lygiavertiškumas.Durų vyrių sistema – statinės apkrovos įranga (skersinė apkrova)+++++ TIFF +++++Durų spyna – bandymo įranga, veikiama statine apkrova (išilginė apkrova)+++++ TIFF +++++Durų spyna – bandymo įranga, veikiama statine apkrova (skersinė apkrova)+++++ TIFF +++++Atsparumas inercijos poveikiui – apskaičiavimo pavyzdys+++++ TIFF +++++Kai:Durų spyną veikia 30 g lėtinimasF Ma =+++++ TIFF +++++a =+++++ TIFF +++++30 g = 30 WF1 = W1 × 30 – vidutinė mygtuko spyruoklės apkrova= (0,016 kg × 30) – 0,454 kg = 0,036 kgF2 = W2 × 30 = 0,023 kg × 30 = 0,68 kgF3 W2× 30 =+++++ TIFF +++++× 30 = 0,184 kgΣMo = F1 × d1 + F2 × d2 – F3 × d3 = 0,036 kg × 31,5 mm + 0,68 kg × 10,67 mm – 0,184 kg × 4,83 mm = 7,51 mm/kg+++++ TIFF +++++F5 =+++++ TIFF +++++0,238 kgF6 = W4 × 30 = 0,042 × 30 = 1,265 kgΣMp = spynos spyruoklės apkrova (F5 d5 + F6 d6)= 45,62 mm/kg – (0,238 × 37,59 + 1,265 × 1,9)= 45,62 mm/kg – 11,36 mm/kg = 34,26 mm/kg--------------------------------------------------


title: 1992 m. kovo 31 d. Tarybos direktyva 92/22/EEB dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų apsauginių stiklų ir stiklinimo medžiagų

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31992L0022

Oficialusis leidinys L 129 , 14/05/1992 p. 0011 - 0094 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 13 tomas 22 p. 0052  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 13 tomas 22 p. 0052

		Tarybos direktyva 92/22/EEB1992 m. kovo 31 d.dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų apsauginių stiklų ir stiklinimo medžiagųEUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį ir ypač į jos 100a straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą [1],bendradarbiaudama su Europos Parlamentu [2],atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [3],kadangi reiktų patvirtinti priemones siekiant per laikotarpį, kuris baigiasi 1992 m. gruodžio 31d., palaipsniui sukurti vidaus rinką; kadangi vidaus rinką sudaro sienų neturinti erdvė, kurioje yra užtikrintas laisvas prekių, asmenų, paslaugų ir kapitalo judėjimas;kadangi visiško suderinimo metodas yra svarbus kuriant vieną bendrą rinką;kadangi šis metodas turės būti taikomas peržiūrint visą EEB tipo patvirtinimo tvarką, atsižvelgiant į su nauju požiūriu į techninį derinimą ir standartizavimą susijusios 1985 m. gegužės 7 d. Tarybos rezoliucijos bendrąją kryptį;kadangi su apsauginiais stiklais susiję reikalavimai valstybėse narėse yra skirtingi; kadangi dėl to yra būtina visose valstybėse narėse priimti tuos pačius reikalavimus, kurie papildytų arba pakeistų esamas taisykles, ypač siekiant sudaryti sąlygas kiekvieno transporto priemonės tipo atžvilgiu įgyvendinti EEB tipo patvirtinimo tvarką, numatytą 1970 m. vasario 6 d. Tarybos direktyvoje 70/156/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių ir jų priekabų tipo patvirtinimą, suderinimo [4] su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 87/403/EEB [5];kadangi visos taisyklės dėl apsauginių stiklų nustato ne tik su jų konstrukcija, bet ir su įstatymu į transporto priemonę susijusius reikalavimus;kadangi taikant suderintą apsauginių stiklų komponento tipo patvirtinimo tvarką kiekviena valstybė narė gali patvirtinti bendrų gamybos ir bandymų reikalavimų atitiktį ir apie tokį patvirtinimą informuoti kitas valstybes nares, joms nusiųsdama parengtą kiekvieno apsauginio stiklo tipo komponento tipo patvirtinimo sertifikato kopiją; kadangi EEB komponento tipo patvirtinimo ženklo prie bet kurio apsauginių stiklų tipo, atitinkančio patvirtintą komponento tipą, pritvirtinimas reiškia, kad oficialus šio tipo stiklų bandymas kitose valstybėse narėse nebėra tikslingas;kadangi apsauginių stiklų saugos aspektas yra ypač svarbus, nes jie dažniau nei kitų tipų stiklai tampa stiprių smūgių susidūrimų metu arba išorinių smūgių objektu, taigi jie gali būti sunkių kūno sužalojimų priežastimi; kadangi siekiant suderinti valstybių narių įstatymus, kurių skirtumai trukdo prekybai, sprendimas turi būti priimamas atsižvelgiant į kelių eismo saugos reikalavimus ir būtiną saugos užtikrinimą,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnis1. Valstybės narės tipo patvirtinimą suteikia kiekvienam I priedo 1 skirsnyje apibūdintam apsauginių stiklų tipui, jei jis atitinka su konstrukcija ir bandymais susijusius reikalavimus.2. Valstybės narės visos transporto priemonės tipo patvirtinimą suteikia kiekvienai transporto priemonei, kuri atitinka III priede nustatytus su stiklų įstatymu susijusius reikalavimus.3. Valstybė narė, suteikusi EEB komponento tipo patvirtinimą, imasi būtinų priemonių siekiant patikrinti, jei būtina ir jei reikia, bendradarbiaudama su kitų valstybių narių kompetentingomis institucijomis, ar gaminių modeliai atitinka patvirtintą tipą.2 straipsnisVisas paraiškas EEB komponento tipo patvirtinimui gauti pateikia gamintojas arba jo įgaliotasis atstovas toje valstybėje narėje. Ta valstybė narė pagal II priedo 4.4-4.7 punktų reikalavimus gamintojui arba jo įgaliotajam atstovui išduoda EEB komponento tipo patvirtinimo ženklą, skiriamą kiekvienam apsauginio stiklo tipui, kurį valstybė narė tvirtina laikydamasi 1 straipsnio reikalavimų.Valstybės narės imasi visų būtinų priemonių, kad nebūtų naudojami ženklai, dėl kurių atsirastų neaiškumų, susijusių su apsauginiais stiklais, kurių komponento tipas jau buvo patvirtintas laikantis 1 straipsnio reikalavimų.3 straipsnisKiekvienos valstybės narės kompetentingos institucijos per vieną mėnesį kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms nusiunčia parengtą kiekvieno tipo apsauginio stiklo ir atsižvelgiant į stiklo įstatymo būdą, kiekvieno tipo transporto priemonės, kuriai išduodamas visos transporto priemonės tipo patvirtinimas, komponento tipo patvirtinimo sertifikato kopiją.4 straipsnisValstybės narės negali uždrausti parduoti arba naudoti apsauginius stiklus dėl priežasčių, susijusių su jų gamybos būdu, jei tam stiklui suteiktas EEB komponento tipo patvirtinimo ženklas.5 straipsnis1. Jei EEB komponento tipo patvirtinimą suteikusi valstybė narė nustato, kad tam tikras skaičius apsauginių stiklų, turinčių tą patį komponento tipo patvirtinimo ženklą, neatitinka patvirtinto tipo, ji imasi būtinų priemonių siekiant užtikrinti gaminamų modelių patvirtinto tipo atitiktį. Tos valstybės narės kompetentingos institucijos informuoja kitų valstybių narių kompetentingas institucijas apie tai, kokių buvo imtasi priemonių, įskaitant, jei būtina, EEB komponento tipo patvirtinimo panaikinimą. Minėtosios institucijos imasi tų pačių priemonių, jei kitos valstybės narės kompetentingosios institucijos joms praneša apie neatitikimą.2. Valstybių narių kompetentingos institucijos per mėnesį viena kitą informuoja apie EEB komponento tipo patvirtinimo panaikinimą, ir apie priežastis, kodėl tokių priemonių buvo imtasi.3. Jei EEB komponento tipo patvirtinimą suteikusi valstybė narė užginčija neatitikimą, apie kurį jai buvo pranešta, atitinkamos valstybės narės stengiasi ginčą išspręsti. Bendrija turi būti visą laiką informuojama ir, jei būtina, atitinkamai tartis, kaip išspręsti šį klausimą.6 straipsnisKiekviename sprendime atsisakyti suteikti komponento tipo patvirtinimą arba jį panaikinti, ar uždrausti parduoti ir naudoti, laikantis šiai direktyvai įgyvendinti priimtų nuostatų, detaliai nurodomos priežastys, kuriomis remiantis toks sprendimas buvo priimtas. Apie tokį sprendimą pranešama suinteresuotajai šaliai, taip pat nurodant priemones, kurių ji gali imtis pagal valstybėse narėse galiojančius įstatymus, ir laikotarpį, per kurį šios priemonės gali būti įgyvendintos.7 straipsnisValstybės narės negali atsisakyti suteikti visos transporto priemonės EEB tipo patvirtinimą arba transporto priemonės tipo nacionalinį tipo patvirtinimą, ar atsisakyti arba uždrausti parduoti, pradėti eksploatuoti ar naudoti transporto priemonę dėl priežasčių, susijusių su apsauginiais stiklais, jei jiems suteiktas EEB komponento tipo patvirtinimo ženklas ir jei stiklai įstatyti laikantis III priede nurodytų reikalavimų.8 straipsnisŠioje direktyvoje "transporto priemonė" yra bet kokia keliuose eksploatuoti skirta motorinė transporto priemonė, turinti mažiausiai keturis ratus ir didesnį kaip 25 km/h maksimalų konstrukcinį greitį, ir jos priekabos, išskyrus geležinkelio transporto priemones, žemės ūkio ir miškų ūkio traktorius arba mašinas bei statybos agregatus ir įrangą.Laikomasi Direktyvos 70/156/EEB I priedo b pastaboje išdėstyto tarptautinio šių transporto priemonių klasifikavimo.9 straipsnisBet kurie pakeitimai, kurie yra būtini priedų reikalavimus derinant su technikos pažanga, priimami laikantis Direktyvos 70/156/EEB 13 straipsnyje nustatytos tvarkos.10 straipsnis1. Valstybės narės ne vėliau kaip iki 1992 m. liepos 1 d. priima ir paskelbia nuostatas, kurios įgyvendina šią direktyvą. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.Valstybės narės, tvirtindamos šias nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.Šios nuostatos taikomos nuo 1992 m. spalio 1 d.2. Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.11 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1992 m. kovo 31 d.Tarybos varduPirmininkasVitor Martins[1] OL C 95, 1990 4 12, p. 1.[2] OL C 284, 1990 11 12, p. 80 ir 1992 2 12 Sprendimas (dar nepaskelbtas Oficialiajame leidinyje).[3] OL C 225, 1990 9 10, p. 9.[4] OL L 42, 1970 2 23, p. 1.[5] OL L 220, 1987 8 8, p. 44.--------------------------------------------------PRIEDŲ SĄRAŠASI PRIEDAS | Taikymo sritis ir apibrėžimai |II PRIEDAS | Stiklai - konstrukcijos ir bandymų reikalavimai, paraiška EEB komponento tipo patvirtinimui gauti, ženklinimas, EEB komponento tipo patvirtinimas, EEB komponento tipo patvirtinimo pakeitimas arba išplėtimas, gaminių pavyzdžių atitiktis ir baudos už gaminių neatitikimą |II A PRIEDAS | Bendrosios bandymų sąlygos |II B PRIEDAS | Paprasto sluoksniuotojo stiklo priekinis stiklas |II C PRIEDAS | Apdoroto sluoksniuotojo stiklo priekinis stiklas |II D PRIEDAS | Priekiniai stiklai iš stiklo ir plastiko |II E PRIEDAS | Priekinių stiklų grupavimas EEB komponento tipo patvirtinimo bandymams |II F PRIEDAS | Metodika, kurios reikia laikytis nustatant M1 klasės transporto priemonių priekinių stiklų bandymų zonas pagal "V" taškus |II G PRIEDAS | "H" taško ir kūno sėdėjimo padėties tikrojo kampo nustatymo metodika |II H PRIEDAS | Vienodai grūdinto stiklo langai |II I PRIEDAS | Sluoksniuotojo stiklo langai, kitokie nei priekiniai stiklai |II J PRIEDAS | Langai iš plastiko, kitokie nei priekiniai stiklai |II K PRIEDAS | Plastiku dengtas apsauginis stiklas (ant vidinio paviršiaus) |II L PRIEDAS | Dvigubų stiklų langai |II M PRIEDAS | Segmento aukščio matavimai ir smūgiavimo taškų padėtis |II N PRIEDAS | EEB komponento tipo patvirtinimo ženklų pavyzdžiai |II O PRIEDAS | Gaminių atitikties tikrinimas |II P PRIEDAS | Pranešimas dėl EEB komponento tipo patvirtinimo arba dėl jo galiojimo pratęsimo, ar dėl atsisakymo jį išduoti, arba dėl EEB komponento tipo patvirtinimo panaikinimo ar dėl šio tipo apsauginio stiklo gamybos galutinio nutraukimo |1 priedėlis | Sluoksniuotojo stiklo priekiniai stiklai |2 priedėlis | Priekiniai stiklai iš stiklo ir plastiko |3 priedėlis | Vienodai grūdinti stiklai |4 priedėlis | Sluoksniuoti stiklai, kitokie nei priekiniai stiklai |5 priedėlis | Stiklai iš stiklo ir plastiko, kitokie nei priekiniai stiklai |6 priedėlis | Dvigubų stiklų blokai |7 priedėlis | Priekinių stiklų sąrašo turinys |III PRIEDAS | Transporto priemonės - reikalavimai, keliami transporto priemonės priekiniams stiklams ir kitokiems nei priekiniai stiklai įstatyti |Priedėlis | Priedas prie transporto priemonės tipo EEB tipo patvirtinimo sertifikato dėl apsauginių stiklų įstatymo būdo |--------------------------------------------------


title: 2012 m. balandžio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/12/ES, kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 2001/112/EB dėl žmonių maistui skirtų vaisių sulčių ir tam tikrų panašių produktų

text:
27.4.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 115/1

         EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA 2012/12/ES
   2012 m. balandžio 19 d.
   kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 2001/112/EB dėl žmonių maistui skirtų vaisių sulčių ir tam tikrų panašių produktų
   EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
   perdavus teisėkūros procedūra priimamo akto projektą nacionaliniams parlamentams,
   atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
   laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),
   kadangi:

               (1)

               siekiant apginti vartotojų interesus ir palengvinti vaisių sulčių ir tam tikrų panašių produktų laisvą judėjimą Sąjungoje, Tarybos direktyvoje 2001/112/EB (3) nustatytos specialios nuostatos dėl atitinkamų produktų gamybos, sudėties ir ženklinimo. Tos taisyklės turėtų būti keičiamos atsižvelgiant į technikos pažangą ir kuo labiau atitikti atitinkamų tarptautinių standartų pakeitimus, visų pirma 2005 m. liepos 4–9 d. vykusiame 28-ajame Codex Alimentarius komisijos posėdyje priimtą Kodekso bendrąjį standartą vaisių sultims ir nektarams (Codex Stan 247–2005) (toliau – Kodekso standartas). Šiame Kodekso standarte visų pirma nustatyti vaisių sulčių ir panašių produktų kokybės veiksniai ir ženklinimo reikalavimai;

               (2)

               nedarant poveikio 2000 m. kovo 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvai 2000/13/EB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių maisto produktų ženklinimą etiketėmis, pateikimą ir reklamavimą, suderinimo (4) būtina iš dalies keisti konkrečias Direktyvos 2001/112/EB nuostatas dėl vaisių sulčių ir panašių produktų ženklinimo, siekiant atspindėti naujas taisykles dėl leidžiamų sudedamųjų dalių, pvz., susijusių su papildymu cukrumis, ko nebeleidžiama daryti vaisių sulčių atveju. Kitų produktų atveju papildymas cukrumis turėtų būti ir toliau ženklinamas, kaip numatyta pagal Direktyvą 2000/13/EB;

               (3)

               teiginys apie maistingumą „Nepridėta cukrų“, kaip nurodyta 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1924/2006 dėl teiginių apie maisto produktų maistingumą ir sveikatingumą (5) priede, jau labai seniai naudojamas ženklinant vaisių sultis. Atsižvelgiant į vaisių sultims taikomus naujus sudėties reikalavimus, numatytus pagal šią direktyvą, šiam teiginiui išnykus pasibaigus pereinamajam laikotarpiui, gali būti sunku iš karto aiškiai atskirti vaisių sultis ir kitus gėrimus papildymo cukrumis aspektu, o tai gali turėti neigiamo poveikio vaisių sulčių sektoriui. Kad pramonės atstovai galėtų deramai informuoti vartotojus, turėtų būti įmanoma ribotos trukmės laikotarpiu naudoti teiginį, nurodantį, kad vaisių sultyse nepridėta cukrų;

               (4)

               siekiant suderinti Direktyvos 2001/112/EB priedus su atitinkamų tarptautinių standartų pakeitimais ir atsižvelgti į technikos pažangą, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus dėl tų priedų dalinio keitimo, išskyrus I priedo I dalį ir II priedą. Ypač svarbu, kad Komisija parengiamųjų darbų metu tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultacijas ekspertų lygiu. Ruošdama ir rengdama deleguotuosius aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų tuo pačiu metu tinkamai ir laiku persiųsti Europos Parlamentui ir Tarybai;

               (5)

               siekiant sudaryti valstybėms narėms galimybę priimti įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad šios direktyvos būtų laikomasi, turėtų būti nustatytas 18 mėnesių perkėlimo į nacionalinę teisę laikotarpis. Tuo laikotarpiu turėtų likti galioti Direktyvos 2001/112/EB reikalavimai, neatsižvelgiant į šia direktyva padarytus pakeitimus;

               (6)

               siekiant atsižvelgti į ekonominės veiklos vykdytojų, kurie pateikia į rinką arba ženklina savo produktus laikydamiesi reikalavimų, galiojusių prieš pradedant taikyti nacionalines nuostatas, kuriomis į nacionalinę teisę perkeliama ši direktyva, interesus, būtina numatyti tinkamas pereinamojo laikotarpio nuostatas. Todėl šioje direktyvoje turėtų būti numatyta, kad pasibaigus perkėlimo į nacionalinę teisę laikotarpiui ribotos trukmės laikotarpį tie produktai gali būti ir toliau parduodami;

               (7)

               kadangi šios direktyvos tikslo, t. y. suderinti Direktyvą 2001/112/EB su technikos pažanga atsižvelgiant į Kodekso standartą valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;

               (8)

               Direktyva 2001/112/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista,

         PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:
   1 straipsnis
   Direktyvos 2001/112/EB pakeitimai
   Direktyva 2001/112/EB iš dalies keičiama taip:

               1.

               1 straipsnyje įterpiama ši pastraipa:
               „Jei šioje direktyvoje nenumatyta kitaip, I priede apibrėžtiems produktams taikomos Sąjungos teisės nuostatos, taikytinos maisto produktams, kaip antai 2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 178/2002, nustatantis maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiantis Europos maisto saugos tarnybą ir nustatantis su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (6).

               2.

               2 straipsnis išbraukiamas;

               3.

               3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

                           a)

                           3 punktas pakeičiamas taip:

                                       „3.

                                       Produktų, pagamintų iš dviejų ar daugiau vaisių rūšių, išskyrus tuos atvejus, kai I priedo II dalies 2 punkte nustatytomis sąlygomis naudojamos citrinų ir (arba) žaliųjų citrinų sultys, pavadinimas nurodomas pateikiant naudotų vaisių sąrašą mažėjimo tvarka pagal naudotų vaisių sulčių arba tyrių tūrį, kaip nurodyta sudedamųjų dalių sąraše. Jeigu produktai pagaminti iš trijų ar daugiau vaisių rūšių, vaisių pavadinimus galima pakeisti žodžiais „kelios vaisių rūšys“ ar panašia formuluote arba nurodyti naudotų vaisių rūšių skaičių.“;

                           b)

                           4 punktas išbraukiamas;

               4.

               4 straipsnis pakeičiamas taip:
               „4 straipsnis
               I priedo I dalies 2 punkte nurodytų koncentruotų vaisių sulčių, kurios nėra skirtos galutiniam vartotojui, etiketėje pateikiama informacija apie pridėtas citrinų sultis, žaliųjų citrinų sultis arba rūgštingumą reguliuojančias medžiagas, leidžiamas naudoti pagal 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1333/2008 dėl maisto priedų (7), ir apie jų kiekį. Ši nuoroda pateikiama:

                           —

                           ant pakuotės,

                           —

                           prie pakuotės pritvirtintoje etiketėje arba

                           —

                           lydimajame dokumente.

               5.

               5 straipsnyje įterpiama ši pastraipa:
               „Ši Direktyva taikoma I priede apibrėžtiems produktams, kurie pateikiami į Sąjungos rinką laikantis Reglamento (EB) Nr. 178/2002.“;

               6.

               7 straipsnis pakeičiamas taip:
               „7 straipsnis
               Siekiant suderinti šios direktyvos priedus su atitinkamų tarptautinių standartų pakeitimais ir atsižvelgti į technikos pažangą, Komisijai pagal 7a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl šios direktyvos priedų dalinio keitimo, išskyrus I priedo I dalį ir II priedą.“;

               7.

               Įterpiamas šis straipsnis:
               „7a straipsnis
               1.   Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus laikantis šiame straipsnyje nustatytų sąlygų.
               2.   Įgaliojimai priimti 7 straipsnyje nurodytus deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2013 m. spalio 28 d. Komisija parengia ataskaitą dėl įgaliojimų suteikimo likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos. Įgaliojimų suteikimas automatiškai pratęsiamas tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno tokio laikotarpio pabaigos.
               3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 7 straipsnyje nurodytų įgaliojimų suteikimą.
               Sprendimu dėl atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų suteikimas. Jis įsigalioja kitą dieną po sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui.
               4.   Kai tik Komisija priima deleguotąjį aktą, apie tai ji tuo pačiu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.
               5.   Pagal 7 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuomet, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo apie jį Europos Parlamentui ir Tarybai nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų, arba jeigu iki to laikotarpio pabaigos tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba pranešė Komisijai, kad jie nepareikš prieštaravimų. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.“;

               8.

               8 straipsnis išbraukiamas;

               9.

               Priedai pakeičiami šios direktyvos priede pateikiamu tekstu.

         2 straipsnis
   Perkėlimas į nacionalinę teisę
   1.   Valstybės narės ne vėliau kaip 2013 m. spalio 28 d. priima įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų nuostatų tekstus.
   Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.
   Valstybės narės taiko tas nuostatas nuo 2013 m. spalio 28 d.
   2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.
   3 straipsnis
   Pereinamojo laikotarpio priemonės
   1.   Produktai, pateikti į rinką ar paženklinti anksčiau nei 2013 m. spalio 28 d., laikantis Direktyvos 2001/112/EB, gali būti ir toliau parduodami iki 2015 m. balandžio 28 d.
   2.   Teiginys „nuo 2015 m. spalio 28 d. vaisių sultyse nepridėta cukrų“ iki 2016 m. spalio 28 d. gali būti pateikiamas ant etiketės tame pačiame regėjimo lauke, kaip ir I priedo I dalies 1–4 punktuose nurodytų produktų pavadinimas.
   4 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Ši direktyva įsigalioja jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.
   5 straipsnis
   Adresatai
   Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

      Priimta Strasbūre 2012 m. balandžio 19 d.

            Europos Parlamento vardu

            Pirmininkas

         M. SCHULZ

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         M. BØDSKOV

      (1)  OL C 84, 2011 3 17, p. 45.

      (2)  2011 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2012 m. kovo 8 d. Tarybos sprendimas (dar nepaskelbtas Oficialiajame leidinyje).

      (3)  OL L 10, 2002 1 12, p. 58.

      (4)  OL L 109, 2000 5 6, p. 29.

      (5)  OL L 404, 2006 12 30, p. 9.

      (6)  OL L 31, 2002 2 1, p. 1.“;

      (7)  OL L 354, 2008 12 31, p. 16.“;

      PRIEDAS
      „
            I PRIEDAS

               PRODUKTŲ PAVADINIMAI, TERMINŲ APIBRĖŽTYS IR CHARAKTERISTIKOS

            I.   APIBRĖŽTYS
            a)   Vaisių sultys

            Galintis fermentuotis, bet nesusifermentavęs produktas, gautas iš sveikų, prinokusių šviežių arba atšaldytų ar užšaldytų vienos ar daugiau sumaišytų vaisių rūšių valgomosios dalies, turintis spalvą, kvapą ir skonį, būdingą tų vaisių, iš kurių jis pagamintas, sultims.
            Aromatas, vaisių minkštimas ir plėvelinės skiltelių pertvaros, tinkamais fiziniais būdais gauti iš tos pačios vaisių rūšies, gali būti grąžinami į sultis.
            Citrusinių vaisių sultys turi būti išspaustos iš vidinio vaisiaus sluoksnio (endokarpinės dalies). Tačiau žaliųjų citrinų sultis galima išspausti iš viso vaisiaus.
            Jei sultys gaminamos iš vaisių su kauliukais, sėklomis ir žieve, kauliukų, sėklų ir žievės dalys ar komponentai į sultis nededami. Ši nuostata netaikoma tais atvejais, kai kauliukų, sėklų ir žievės dalių ar komponentų neįmanoma pašalinti laikantis geros gamybos praktikos.
            Gaminant vaisių sultis leidžiama maišyti vaisių sultis ir vaisių tyrę.
            b)   Vaisių sultys iš koncentrato

            Produktas, gaunamas atgaminant koncentruotas vaisių sultis, apibrėžtas 2 punkte, naudojant geriamąjį vandenį, kuris atitinka 1998 m. lapkričio 3 d. Tarybos direktyvoje 98/83/EB dėl žmonėms vartoti skirto vandens kokybės (1) nustatytus reikalavimus.
            Galutinio produkto tirpios sausosios medžiagos kiekis atitinka mažiausius atgamintų sulčių Brikso laipsnius, nurodytus V priede.
            Jeigu sultys iš koncentrato yra pagamintos iš V priede pateiktame sąraše nepaminėtų vaisių, mažiausias iš koncentrato atgamintų sulčių Brikso laipsnis yra sulčių, išspaustų iš koncentratui gaminti naudojamų vaisių, Brikso laipsnis.
            Aromatas, vaisių minkštimas ir plėvelinės skiltelių pertvaros, tinkamais fiziniais būdais gauti iš tos pačios vaisių rūšies, gali būti grąžinami į vaisių sultis iš koncentrato.
            Vaisių sultys iš koncentrato ruošiamos naudojant tinkamus procesus, kuriais išlaikomos pagrindinės tipinių sulčių iš tų vaisių, iš kurių jos pagamintos, fizinės, cheminės, juslinės ir maistinės savybės.
            Gaminant vaisių sultis iš koncentrato leidžiama maišyti vaisių sultis ir (arba) koncentruotas vaisių sultis su vaisių tyre ir (arba) koncentruota vaisių tyre.
            2.   Koncentruotos vaisių sultys

            Produktas, gautas iš vienos arba daugiau vaisių rūšių sulčių, iš kurių fiziniu būdu pašalintas tam tikras vandens kiekis. Jei produktas skirtas vartoti tiesiogiai, iš sulčių pašalinama ne mažiau kaip 50 % vandens kiekio.
            Aromatas, vaisių minkštimas ir plėvelinės skiltelių pertvaros, tinkamais fiziniais būdais gauti iš tos pačios vaisių rūšies, gali būti grąžinami į koncentruotas vaisių sultis.
            3.   Vandeniu ekstrahuotos vaisių sultys

            Produktas, gaunamas difuzijos su vandeniu būdu iš:

                        —

                        viso mėsingo vaisiaus, kurio sulčių negalima ekstrahuoti jokiu fiziniu būdu, arba

                        —

                        viso dehidratuoto vaisiaus.

                  4.   Dehidratuotos vaisių sultys ir (arba) vaisių sulčių milteliai

            Produktas, gautas iš vienos arba daugiau vaisių rūšių sulčių, iš kurių fiziniu būdu pašalintas beveik visas jose esantis vanduo.
            5.   Vaisių nektaras

            Galintis fermentuotis, bet nesusifermentavęs produktas:

                        —

                        gautas į 1–4 punktuose apibrėžtus produktus, vaisių tyrę ir (arba) koncentruotą vaisių tyrę ir (arba) tų produktų mišinį pridedant vandens, pridedant arba nepridedant cukrų ir (arba) medaus, ir

                        —

                        atitinkantis IV priedo reikalavimus.

                  Nedarant poveikio 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (EB) Nr. 1924/2006 dėl teiginių apie maisto produktų maistingumą ir sveikatingumą (2), jei vaisių nektarai gaminami nepridedant cukrų arba sumažintos energinės vertės, remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1333/2008 cukrūs gali būti visiškai arba iš dalies pakeičiami saldikliais.
            Aromatas, vaisių minkštimas ir plėvelinės skiltelių pertvaros, tinkamais fiziniais būdais gauti iš tos pačios vaisių rūšies, gali būti grąžinami į vaisių nektarą.
            II.   LEIDŽIAMOS SUDEDAMOSIOS DALYS, APDOROJIMAS IR MEDŽIAGOS
            1.   Sudėtis

            Gaminant vaisių sultis, vaisių tyres ir vaisių nektarus, turinčius atitinkamo vaisiaus produkto pavadinimą ar paprastai naudojamą produkto pavadinimą, naudojami vaisiai, kurių rūšys atitinka V priede nurodytus bendrinius pavadinimus. Jei naudojamos į V priedą neįtrauktos vaisių rūšys, taikomas teisingas botaninis ar bendrinis pavadinimas.
            Vaisių sulčių Brikso laipsnis yra sulčių, išspaustų iš vaisių, Brikso laipsnis, kuris nekeičiamas, išskyrus atvejus, kai maišoma su tos pačios vaisių rūšies sultimis.
            Mažiausias Brikso laipsnis V priede nustatytas iš koncentrato atgamintoms vaisių sultims ir iš koncentrato atgamintai vaisių tyrei neįskaitant jokių pridėtų neprivalomų sudedamųjų dalių ir priedų tirpios sausosios medžiagos.
            2.   Leidžiamos sudedamosios dalys

            Į I dalyje nurodytus produktus galima pridėti tik šių sudedamųjų dalių:

                        —

                        vitaminų ir mineralų, kuriuos dėti leidžiama pagal 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1925/2006 dėl maisto produktų papildymo vitaminais ir mineralais bei tam tikromis kitomis medžiagomis (3),

                        —

                        maisto priedų, leidžiamų pagal Reglamentą (EB) Nr. 1333/2008,

                  ir papildomai:

                        —

                        į vaisių sultis, vaisių sultis iš koncentrato ir koncentruotas vaisių sultis gali būti grąžinamas aromatas, vaisių minkštimas ir plėvelinės skiltelių pertvaros,

                        —

                        vyno rūgšties druskos gali būti grąžinamos į vynuogių sultis,

                        —

                        vaisių nektarai papildomi aromatu, vaisių minkštimu ir plėvelinėmis skiltelių pertvaromis; pridedama cukrų ir (arba) medaus (iki 20 % visos galutinio produkto masės) ir (arba) saldiklių,
                        Teiginys, nurodantis, kad į vaisių nektarą nebuvo pridėta cukrų, ir bet koks kitas teiginys, kurį vartotojas galėtų taip pat suprasti, gali būti pateikiamas tik tuo atveju, jei maisto produkto sudėtyje nėra jokių pridėtų monosacharidų arba disacharidų ar bet kokių kitų maisto medžiagų, naudojamų dėl jų saldinamųjų savybių, įskaitant saldiklius, kaip apibrėžta Reglamente (EB) Nr. 1333/2008. Jei vaisių nektare yra natūralių cukrų, ant etiketės taip pat turėtų būti pateiktas teiginys „Produkto sudėtyje yra natūralių cukrų“,

                        —

                        į III priedo a punkte, b punkto pirmoje įtraukoje, c punkte, e punkto antroje įtraukoje ir h punkte nurodytus produktus galima papildyti cukrumis ir (arba) medumi,

                        —

                        į I dalies 1–5 punktuose apibrėžtus produktus rūgštumui sureguliuoti leidžiama pridėti citrinų ir (arba) žaliųjų citrinų sulčių ir (arba) koncentruotų citrinų ir (arba) žaliųjų citrinų sulčių iki 3 g/l sulčių, išreiškiant jas bevandene citrinų rūgštimi,

                        —

                        į pomidorų sultis ir pomidorų sultis iš koncentrato galima pridėti: druskos, prieskonių ir aromatinių žolių.

                  3.   Leidžiami apdorojimo būdai ir medžiagos

            I dalyje nurodytus produktus leidžiama apdoroti tik šiais būdais ir gali būti pridedamos tik šios medžiagos:

                        —

                        mechaniniai ekstrahavimo procesai,

                        —

                        įprastiniai fiziniai procesai, įskaitant srautinį valgomosios vaisių, išskyrus vynuoges, dalies ekstrahavimą (difuziją), gaminant koncentruotas vaisių sultis, jei tokiu būdu gautos vaisių sultys atitinka I dalies 1 punkto nuostatas,

                        —

                        vynuogių sultis, gautas iš sulfituotų vynuogių, leidžiama desulfituoti fizinėmis priemonėmis, tačiau bendras SO2 kiekis galutiniame produkte neturi viršyti 10 mg/l,

                        —

                        fermentų preparatai: 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1332/2008 dėl maisto fermentų (4) reikalavimus atitinkanti pektinazė (pektinui skaidyti), proteinazė (baltymams skaidyti) ir amilazė (krakmolui skaidyti),

                        —

                        valgomoji želatina,

                        —

                        taninai,

                        —

                        silicio zolis,

                        —

                        medžio anglis,

                        —

                        azotas,

                        —

                        bentonitas kaip absorbuojantis molis,

                        —

                        chemiškai inertiškos pagalbinės filtravimo priemonės ir nusodinimo agentai (įskaitant perlitą, plautą diatomitą, celiuliozę, netirpųjį poliamidą, polivinilpolipirolidoną, polistireną), atitinkantys 2004 m. spalio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1935/2004 dėl žaliavų ir gaminių, skirtų liestis su maistu (5),

                        —

                        chemiškai inertiškos adsorbcijos pagalbinės medžiagos, atitinkančios Reglamentą (EB) Nr. 1935/2004, naudojamos siekiant sumažinti limonoido ir naringino kiekį citrusinių vaisių sultyse reikšmingai nepaveikiant limonoidinių gliukozidų, rūgšties, cukrų (įskaitant oligosacharidus) arba mineralinių medžiagų kiekio.

            II PRIEDAS

               ŽALIAVŲ APIBRĖŽTYS

            Šioje direktyvoje vartojamų terminų apibrėžtys:
            1.   Vaisiai
            Visi vaisiai. Šioje direktyvoje pomidorai taip pat pripažįstami vaisiais.
            Vaisius turi būti sveikas, tinkamai prinokęs ir šviežias arba konservuotas naudojant fizines priemones ar apdorojimo būdus, įskaitant apdorojimą nuskynus, taikomus pagal Sąjungos teisę.
            2.   Vaisių tyrė
            Galintis fermentuotis, bet nesusifermentavęs produktas, gaunamas naudojant tinkamus fizinius procesus, kaip antai pertrinant per sietą, trinant, malant luptų arba neluptų vaisių valgomąją dalį, neatskiriant sulčių.
            3.   Koncentruota vaisių tyrė
            Produktas, gautas iš vaisių tyrės fiziniu būdu pašalinus tam tikrą vandens kiekį.
            Į koncentruotą vaisių tyrę gali būti grąžinamas aromatas, gautas tinkamais fiziniais būdais, kaip apibrėžta I priedo II dalies 3 punkte, ir kuris visas gaunamas iš tos pačios vaisių rūšies.
            4.   Aromatas
            Nedarant poveikio 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (EB) Nr. 1334/2008 dėl kvapiųjų medžiagų ir aromatinių savybių turinčių tam tikrų maisto ingredientų naudojimo maisto produktuose (6), grąžinti skirti aromatai gaunami apdorojant vaisių taikant tinkamus fizinius procesus. Tie fiziniai procesai gali būti taikomi siekiant išlaikyti ar stabilizuoti aromato kokybę ir visų pirma apima spaudimą, ekstrahavimą, distiliavimą, filtravimą, adsorbciją, garinimą, frakcionavimą ir koncentravimą.
            Aromatas gaunamas iš valgomųjų vaisiaus dalių; tačiau tai taip pat gali būti šalto spaudimo aliejus iš citrusinių vaisių žievės ir komponentai iš kauliukų.
            5.   Cukrūs

                        —

                        2001 m. gruodžio 20 d. Tarybos direktyvoje 2001/111/EB dėl kai kurių žmonėms vartoti skirto cukraus rūšių (7) apibrėžti cukrūs,

                        —

                        fruktozės sirupas,

                        —

                        cukrūs, ekstrahuoti iš vaisių.

                  6.   Medus
            2001 m. gruodžio 20 d. Tarybos direktyvoje 2001/110/EB dėl medaus (8) apibrėžtas produktas.
            7.   Vaisių minkštimas arba plėvelinės skiltelių pertvaros
            Produktai, gauti iš tos pačios vaisių rūšies valgomųjų dalių, neatskiriant sulčių. Be to, citrusinių vaisių minkštimas arba plėvelinės skiltelių pertvaros yra sulčių maišeliai, gauti iš vaisiaus vidinio sluoksnio.

            III PRIEDAS

               KONKRETŪS TAM TIKRŲ I PRIEDE IŠVARDYTŲ PRODUKTŲ PAVADINIMAI

                        a)

                        „vruchtendrank“ – vaisių nektarams;

                        b)

                        „Süßmost“;
                        Terminas „Süßmost“ gali būti vartojama tik kartu su produktų pavadinimais „Fruchtsaft“ arba „Fruchtnektar“ įvardijant:

                                    —

                                    vaisių nektarą, gautą tik iš vaisių sulčių, koncentruotų vaisių sulčių arba šių produktų mišinio, kai tie produktai, būdami natūralios būklės, yra neskanūs dėl savo didelio natūralaus rūgštingumo,

                                    —

                                    vaisių sultis, gautas iš obuolių arba kriaušių, prireikus pridėjus obuolių, tačiau nepridėjus cukraus;

                        c)

                        „suco e polpa“ arba „sumo e polpa“ – vaisių nektarams, gautiems tik iš vaisių tyrės ir (arba) koncentruotos vaisių tyrės;

                        d)

                        „æblemost“ – obuolių sultims, į kurias nepridėta cukraus;

                        e)

                                    —

                                    „sur … saft“ kartu su naudotų vaisių pavadinimu (danų kalba) – sultims, į kurias nepridėta cukraus ir kurios yra pagamintos iš juodųjų serbentų, vyšnių, raudonųjų serbentų, baltųjų serbentų, aviečių, braškių ar šeivamedžio uogų;

                                    —

                                    „sød … saft“ arba „sødet … saft“ kartu su naudotų vaisių pavadinimu (danų kalba) – sultims, kurios yra pagamintos iš šių vaisių ir į kurias pridėta daugiau nei 200 g cukraus vienam litrui;

                        f)

                        „äppelmust/äpplemust“ – obuolių sultims, į kurias nepridėta cukraus;

                        g)

                        „mosto“ – vynuogių sulčių sinonimas;

                        h)

                        „smiltsērkšķu sula ar cukuru“ arba „astelpaju mahl suhkruga“ arba „słodzony sok z rokitnika“ – sultims, kurios pagamintos iš šaltalankio uogų ir į kurias pridėta ne daugiau kaip 140 g cukraus vienam litrui.

            IV PRIEDAS

               VAISIŲ NEKTARAMS SKIRTOS SPECIALIOSIOS NUOSTATOS

                        Vaisių nektarai, pagaminti iš:

                        Minimalus sulčių ir (arba) tyrės kiekis (% galutinio produkto masės)

                        I.   Vaisių, kurių natūralios sultys yra rūgščios ir neskanios

                        Pasifloros

                        25

                        Apelsininės kiauliauogės (Quito naranjillos)

                        25

                        Juodieji serbentai

                        25

                        Baltieji serbentai

                        25

                        Raudonieji serbentai

                        25

                        Agrastai

                        30

                        Šaltalankio uogos

                        25

                        Dygiosios slyvos

                        30

                        Slyvos

                        30

                        Kvečai

                        30

                        Šermukšnio uogos

                        30

                        Erškėtuogės

                        40

                        Rūgščiosios vyšnios

                        35

                        Kitos vyšnios

                        40

                        Mėlynės

                        40

                        Šeivamedžio uogos

                        50

                        Avietės

                        40

                        Abrikosai

                        40

                        Braškės

                        40

                        Gervuogės/Šilkmedžio uogos

                        40

                        Spanguolės

                        30

                        Svarainiai

                        50

                        Citrinos ir žaliosios citrinos

                        25

                        Kiti šiai kategorijai priskiriami vaisiai

                        25

                        II.   Mažai rūgščių, mėsingų ar labai aromatingų vaisių, kurių natūralios sultys yra neskanios

                        Mangai

                        25

                        Bananai

                        25

                        Gvajavos

                        25

                        Papajos

                        25

                        Ličiai

                        25

                        Azerolės (Neapolitan medlars)

                        25

                        Dygliuotosios anonos

                        25

                        Akytosios anonos (Anona reticulata)

                        25

                        Žvynuotosios anonos (Anona squamosa)

                        25

                        Granatai

                        25

                        Anakardžiai

                        25

                        Ispaniškosios slyvos

                        25

                           Spondia tuberosa aroda

                        25

                        Kiti šiai kategorijai priskiriami vaisiai

                        25

                        III.   Vaisių, kurių natūralios sultys yra skanios

                        Obuoliai

                        50

                        Kriaušės

                        50

                        Persikai

                        50

                        Citrusiniai vaisiai, išskyrus citrinas ir žaliąsias citrinas

                        50

                        Ananasai

                        50

                        Pomidorai

                        50

                        Kiti šiai kategorijai priskiriami vaisiai

                        50

            V PRIEDAS

               MAŽIAUSI IŠ KONCENTRATO ATGAMINTŲ VAISIŲ SULČIŲ IR VAISIŲ TYRĖS BRIKSO LAIPSNIAI

                        Bendrinis vaisiaus pavadinimas

                        Botaninis pavadinimas

                        Mažiausi Brikso laipsniai

                        Obuoliai (*)

                           Malus domestica Borkh.

                        11,2

                        Abrikosai (**)

                           Prunus armeniaca L.

                        11,2

                        Bananai (**)

                           Musa x paradisiaca L. (išskyrus tikruosius bananus)

                        21,0

                        Juodieji serbentai (*)

                           Ribes nigrum L.

                        11,0

                        Vynuogės (*)

                           Vitis vinifera L. arba jos hibridai

                           Vitis labrusca L. arba jos hibridai

                        15,9

                        Greipfrutai (*)

                           Citrus x paradisi Macfad.

                        10,0

                        Gvajavos (**)

                           Psidium guajava L.

                        8,5

                        Citrinos (*)

                           Citrus limon (L.) Burm.f.

                        8,0

                        Mangai (**)

                           Mangifera indica L.

                        13,5

                        Apelsinai (*)

                           Citrus sinensis (L.) Osbeck

                        11,2

                        Pasifloros (*)

                           Passiflora edulis Sims

                        12,0

                        Persikai (**)

                           Prunus persica (L.) Batsch var. persica

                        10,0

                        Kriaušės (**)

                           Pyrus communis L.

                        11,9

                        Ananasai (*)

                           Ananas comosus (L.) Merr.

                        12,8

                        Avietės (*)

                           Rubus idaeus L.

                        7,0

                        Rūgščiosios vyšnios (*)

                           Prunus cerasus L.

                        13,5

                        Braškės (*)

                           Fragaria x ananassa Duch.

                        7,0

                        Pomidorai

                           Lycopersicon esculentum, Mill.

                        5,0

                        Mandarinai (*)

                           Citrus reticulata Blanco

                        11,2

                        Žvaigždute (*) pažymėtų produktų, iš kurių gaminamos sultys, mažiausias santykinis tankis nustatomas pagal santykį su vandeniu 20/20 °C.
                        Dviem žvaigždutėmis (**) pažymėtiems produktams, iš kurių gaminama tyrė, nustatomas tik mažiausias nekoreguotas Brikso vertės rodmuo (rūgštis nėra koreguojama).

                  “.

         (1)  OL L 330, 1998 12 5, p. 32.

         (2)  OL L 404, 2006 12 30, p. 9.

         (3)  OL L 404, 2006 12 30, p. 26.

         (4)  OL L 354, 2008 12 31, p. 7.

         (5)  OL L 338, 2004 11 13, p. 4.

         (6)  OL L 354, 2008 12 31, p. 34.

         (7)  OL L 10, 2002 1 12, p. 53.

         (8)  OL L 10, 2002 1 12, p. 47.