title: Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2021/1187 2021 m. liepos 7 d. dėl supaprastinimo priemonių transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) įgyvendinimui paspartinti

text:
2021 7 20

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 258/1

         EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA (ES) 2021/1187
         2021 m. liepos 7 d.
         dėl supaprastinimo priemonių transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) įgyvendinimui paspartinti
         EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
         atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 172 straipsnį,
         atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
         teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
         atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
         atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),
         laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (3),
         kadangi:

                     (1)

                     Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1315/2013 (4) nustatoma bendra sistema tam, kad Sąjungoje būtų sukurti pažangiausiais metodais grindžiami, sąveikūs tinklai, skirti jos piliečių paslaugoms, siekiant sustiprinti socialinę, ekonominę ir teritorinę Sąjungos sanglaudą bei prisidedant prie bendros Europos transporto ir judumo erdvės kūrimo ir taip sustiprinant vidaus rinką. Transeuropinį transporto tinklą (toliau – TEN-T) sudaro dviejų lygmenų struktūra, apimanti visuotinį tinklą ir pagrindinį tinklą. Visuotinis tinklas užtikrina visų Sąjungos regionų sujungiamumą, o pagrindinį tinklą sudaro tie visuotinio tinklo elementai, kurie Sąjungai yra didžiausios strateginės svarbos. Reglamentu (ES) Nr. 1315/2013 nustatomi privalomi su baigimu kurti susiję tikslai – pagrindinis tinklas turi būti užbaigtas kurti ne vėliau kaip 2030 m., o visuotinis tinklas – ne vėliau kaip 2050 m., visų pirma numatant prioritetą teikti tarpvalstybinėms jungtims, gerinant sąveikumą ir prisidedant prie Sąjungos transporto infrastruktūros daugiarūšio integravimo;

                     (2)

                     nepaisant poreikio užbaigti kurti TEN-T ir privalomų terminų tai padaryti, patirtis parodė, kad daugelio investicijų, kuriomis siekiama užbaigti kurti TEN-T, atveju susiduriama su daugybe įvairių ir sudėtingų leidimų išdavimo procedūrų, tarpvalstybinių viešųjų pirkimų procedūrų ir kitų procedūrų. Ši padėtis kelia pavojų projektų įgyvendinimui laiku ir daugeliu atvejų lemia didelius vėlavimus ir didesnes sąnaudas. Be to, projektų rengėjams ir potencialiems privatiems investuotojams gali kilti netikrumo, o dėl to tam tikrais atvejais net gali būti, kad projektai nebus įgyvendinami, kaip planuota iš pradžių. Šia direktyva siekiama spręsti tuos klausimus ir imantis suderintų veiksmų Sąjungos lygmeniu sudaryti sąlygas suderintai ir laiku užbaigti kurti TEN-T. Rengdamos savo nacionalinius planus ir programas, valstybės narės turėtų atsižvelgti į TEN-T plėtojimą, vadovaudamosi Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 49 straipsnio 2 dalimi;

                     (3)

                     ši direktyva turėtų būti taikoma su projektais susijusioms procedūroms, įskaitant procedūras, susijusias su poveikio aplinkai vertinimu. Tačiau ši direktyva neturėtų daryti poveikio miestų planavimui ir žemės naudojimo planavimui, procedūroms, susijusioms su viešųjų pirkimų sutarčių suteikimu, ir veiksmams, kurių imamasi strateginiu lygmeniu ir kurie nėra susiję su projektais, kaip antai, strateginiai poveikio aplinkai vertinimai, viešasis biudžeto planavimas ir nacionaliniai ar regioniniai transporto planai. Siekiant padidinti leidimų išdavimo procedūrų veiksmingumą ir užtikrinti, kad projektų dokumentai būtų aukštos kokybės, projektų rengėjai, prieš pradedant leidimų išdavimo procedūrą, turėtų atlikti parengiamąjį darbą, pavyzdžiui, atlikti preliminarius tyrimus ir parengti ataskaitas. Ši direktyva neturėtų būti taikoma procedūroms administracinėje apeliacinėje institucijoje ar teisme;

                     (4)

                     ši direktyva turėtų būti taikoma projektams, kurie yra iš anksto nustatytų pagrindinio tinklo atkarpų, išvardytų šios direktyvos priede, dalis, ir kitiems pagrindinio tinklo koridorių projektams, kurių bendros išlaidos viršija 300 000 000 EUR. Tą sumą viršijantys projektai dažnai yra strategiškai svarbūs siekiant įgyvendinti Sąjungos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategiją ir padeda siekti Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 tikslų. Pagrindinio tinklo koridoriai nustatomi vadovaujantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1316/2013 (5) pateiktais išdėstymais ir Reglamente (ES) Nr. 1315/2013 pateikiamais pagrindinio tinklo žemėlapiais. Sudarant tuos žemėlapius techninis pagrindas yra TEN-T sąveikioji geografinės ir techninės informacijos sistema (toliau – TENtec), kurioje pateikiama didesnio išsamumo lygio informacija apie transeuropinę transporto infrastruktūrą;

                     (5)

                     projektai, susiję išimtinai su telematikos priemonėmis, naujomis technologijomis ir inovacijomis, neturėtų būti įtraukti į šios direktyvos taikymo sritį, nes jų diegimas neapsiriboja vien tik pagrindiniu tinklu;

                     (6)

                     tačiau valstybės narės gali taikyti šią direktyvą kitiems projektams, susijusiems su pagrindiniu tinklu ir visuotiniu tinklu, įskaitant projektus, išimtinai susijusius su telematikos priemonėmis, naujomis technologijomis ir inovacijomis, siekiant taikyti suderintą požiūrį transporto infrastruktūros projektų srityje. Nacionalinėms institucijoms paskelbiant atskirų projektų, patenkančių į šios direktyvos taikymo sritį, sąrašus, galėtų būti padidintas skaidrumas projektų rengėjams vykdomų ir būsimų darbų, susijusių su TEN-T tinklu, atžvilgiu;

                     (7)

                     atsižvelgiant į tai, kad esama įvairių poveikio aplinkai vertinimų, kurie numatyti atitinkamoje Sąjungos ir nacionalinėje teisėje ir kurie būtini norint išduoti leidimus pagrindinio tinklo projektams vykdyti, valstybės narės, kai įmanoma ir tinkama, turėtų nustatyti supaprastintą procedūrą, pagal kurią būtų vykdomi tos Sąjungos ir nacionalinės teisės reikalavimai, kad padėtų pasiekti šioje direktyvoje išdėstytus tikslus, susijusius su kuo didesniu priemonių supaprastinimu;

                     (8)

                     projektams, patenkantiems į šios direktyvos taikymo sritį, kai aktualu, turėtų būti taikoma prioritetinė tvarka. Taikant tokią tvarką gali būti nustatomi trumpesni terminai, numatomos vienu metu vykdomos procedūros arba nustatomas ribotas apeliacinių skundų teikimo laikotarpis, kartu užtikrinant, kad būtų pasiekti ir kitų horizontaliųjų politikos sričių tikslai pagal Sąjungos ir nacionalinę teisę, pavyzdžiui, aplinkos politikos tikslai, kuriais siekiama išvengti neigiamo poveikio aplinkai, užkirsti jam kelią, jį sumažinti ar kompensuoti. Daugelio valstybių narių teisinėse sistemose tam tikrų kategorijų projektams, atsižvelgiant į jų strateginę svarbą ekonomikai, taikoma prioritetinė tvarka. Kai tokia prioritetinė tvarka egzistuoja nacionalinėje teisinėje sistemoje, ji turėtų būti automatiškai taikoma projektams, patenkantiems į šios direktyvos taikymo sritį. Vis dėlto valstybėms narėms turėtų būti leidžiama išbandyti specialias leidimų išdavimo procedūras ribotam skaičiui projektų, siekiant įvertinti galimybę jas taikyti ir kitiems projektams. Šiuo bandomuoju laikotarpiu atitinkama valstybė narė neturėtų būti įpareigota taikyti tokias bandomąsias procedūras kitiems projektams, patenkantiems į šios direktyvos taikymo sritį;

                     (9)

                     kad būtų galima aiškiai valdyti visą procedūrą, o projektų rengėjams būtų numatytas kontaktinis centras, pagrindinio tinklo koridorių projektams turėtų būti taikomos veiksmingos leidimų išdavimo procedūros. Tuo tikslu valstybės narės, atsižvelgdamos į savo nacionalines teisines sistemas ir administracines sąrangas bei į atitinkamų projektų tipus, turėtų paskirti vieną ar daugiau institucijų. Kai valstybė narė paskiria kelias institucijas, ji turėtų užtikrinti, kad konkrečiam projektui ir konkrečiai leidimų išdavimo procedūrai būtų paskirta tik viena institucija;

                     (10)

                     paskyrus instituciją, kuri yra kontaktinis centras projekto rengėjui, procedūros turėtų tapti paprastesnės, veiksmingesnės ir skaidresnės. Kai tikslinga, tai taip pat turėtų sustiprinti valstybių narių bendradarbiavimą. Procedūros turėtų skatinti realų projektų rengėjų ir paskirtosios institucijos bendradarbiavimą;

                     (11)

                     paskirtajai institucijai, inter alia, gali būti pavedamos užduotys, susijusios su konkrečių projektų, kuriais gaivalinių ar žmogaus sukeltų nelaimių atveju siekiama rekonstruoti pagrindinio tinklo infrastruktūrą, koordinavimu ir leidimų tokiems projektams išdavimu, laikantis Sąjungos ir nacionalinės teisės;

                     (12)

                     šioje direktyvoje numatyta procedūra neturėtų daryti poveikio tarptautinės ir Sąjungos teisės reikalavimų, įskaitant reikalavimus, kuriais siekiama apsaugoti aplinką ir žmonių sveikatą, vykdymui. Dėl šios direktyvos neturėtų būti nustatomi žemesni standartai, kuriais siekiama išvengti neigiamo poveikio aplinkai, užkirsti jam kelią, jį sumažinti ar kompensuoti;

                     (13)

                     atsižvelgiant į tai, kad būtina skubiai užbaigti kurti pagrindinį tinklą, turėtų būti ne tik supaprastintos leidimų išdavimo procedūros, bet ir nustatytas procedūrų, per kurias priimamas sprendimas dėl leidimo statyti transporto infrastruktūrą suteikimo, terminas. Tas terminas turėtų paskatinti veiksmingiau tvarkyti procedūras ir jokiomis aplinkybėmis neturėtų kelti pavojaus aukštiems Sąjungos standartams dėl aplinkos apsaugos ir visuomenės dalyvavimo. Turėtų būti įmanoma pratęsti leidimų išdavimo procedūrų terminą tinkamai pagrįstais atvejais, be kita ko, susiklosčius nenumatytoms aplinkybėms arba kai tai būtina aplinkos apsaugos tikslais. Pratęsimo terminas galėtų būti nustatytas, pavyzdžiui, laikotarpio forma arba nurodant tam tikrą datą ar kitą tikrai įvyksiantį būsimą įvykį. Pratęstas terminas visų pirma neturėtų apimti laiko, būtino siekiant teisme vykdyti administracines ar teismo apeliacines procedūras arba siekiant teisminių teisių gynimo priemonių. Valstybės narės neturėtų būti laikomos atsakingomis, kai tų terminų nesilaikoma dėl projekto rengėjo, pavyzdžiui, jei projekto rengėjas nesilaikė nacionalinėje teisėje nustatytų terminų ar paskirtosios institucijos nustatytų orientacinių terminų arba jei projekto rengėjas veikė nepagrįstai vėluodamas;

                     (14)

                     valstybės narės turėtų stengtis užtikrinti, kad skundai, kuriais ginčijamas sprendimo dėl leidimo suteikimo materialinis ar procesinis teisėtumas, būtų nagrinėjami efektyviausiu būdu;

                     (15)

                     vykdant dvi ar daugiau valstybių narių apimančius TEN-T infrastruktūros projektus kyla ypač didelių iššūkių, susijusių su leidimų išdavimo procedūrų koordinavimu. Todėl, siekdamos derinti savo tvarkaraščius ir sudaryti bendrą leidimų išdavimo procedūros tvarkaraštį, atitinkamų valstybių narių paskirtosios institucijos turėtų bendradarbiauti tokiu mastu, kokiu toks savo tvarkaraščių derinimas ir toks bendro tvarkaraščio sudarymas yra įmanomas ir tinkamas atsižvelgiant į projekto parengimo ar išbaigtumo laipsnį, kuris daugiausia priklauso nuo projekto rengėjo, visų pirma nuo datos, kurią projekto rengėjas pranešė apie projektą kiekvienos iš tų valstybių narių paskirtajai institucijai;

                     (16)

                     pagal Reglamentą (ES) Nr. 1315/2013 paskirti Europos koordinatoriai turėtų gauti informaciją apie atitinkamas procedūras, kad sudarytų palankesnes sąlygas jų sinchronizavimui ir užbaigimui, siekiant pagrindinį tinklą įgyvendinti laiku – ne vėliau kaip 2030 m.;

                     (17)

                     tais atvejais, kai TEN-T išplečiamas į trečiąsias valstybes pagal Reglamente (ES) Nr. 1315/2013 nustatytus orientacinius žemėlapius, tų trečiųjų valstybių turėtų būti prašoma, kai aktualu, taikyti taisykles, panašias į numatytąsias šia direktyva;

                     (18)

                     viešieji pirkimai tarpvalstybinių projektų atveju turėtų būti vykdomi pagal Sutartis ir, kai aktualu, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/24/ES (6) arba Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/25/ES (7). Siekiant užtikrinti, kad tarpvalstybiniai pagrindinio tinklo projektai būtų sėkmingai užbaigti, bendro subjekto vykdomiems viešiesiems pirkimams turėtų būti taikoma vienos valstybės narės nacionalinė teisė. Nukrypstant nuo Sąjungos viešųjų pirkimų teisės, iš principo turėtų būti taikoma tos valstybės narės, kurioje bendras subjektas turi registruotą buveinę, nacionalinė teisė. Turėtų būti palikta galimybė taikytiną nacionalinę teisę nustatyti tarpvyriausybiniame susitarime. Viešojo pirkimo, kurį vykdo bendro subjekto patronuojamoji įmonė, atveju ta patronuojamoji įmonė turėtų taikyti vienos iš atitinkamų valstybių narių nacionalinę teisę, kuri galėtų būti bendram subjektui taikoma nacionalinė teisė. Siekiant teisinio tikrumo, dabartinės viešųjų pirkimų strategijos turėtų būti ir toliau taikomos bendram subjektui, įsteigtam anksčiau nei šios direktyvos įsigaliojimo dieną;

                     (19)

                     Komisija nėra sisteminga leidimų atskiriems projektams išdavimo procedūrų dalyvė. Tačiau kai kuriais atvejais tam tikri projektų rengimo aspektai turi būti tvirtinami Sąjungos lygmeniu. Kai Komisija dalyvaus procedūrose, ji Sąjungos projektus nagrinės prioritetine tvarka ir užtikrins tikrumą projektų rengėjams. Kai kuriais atvejais gali būti reikalinga patvirtinti valstybės pagalbą. Nedarant poveikio šioje direktyvoje nustatytiems terminams ir remiantis Geriausios praktikos vykdant valstybės pagalbos kontrolės procedūras kodeksu, valstybės narės turėtų turėti galimybę prašyti Komisijos pagrindinio tinklo projektus, kurie, jų manymu, yra prioritetiniai, nagrinėti taikant labiau nuspėjamus terminus laikantis bylų portfelio metodo arba tarpusavyje suderinto planavimo;

                     (20)

                     padėti įgyvendinti pagrindinio tinklo infrastruktūros projektus turėtų ir Komisijos gairės, kuriomis, kiek tai susiję su tam tikrų tipų projektų įgyvendinimu, būtų suteikiama daugiau aiškumo, kartu laikantis Sąjungos acquis. Šiuo atžvilgiu 2017 m. balandžio 27 d. Komisijos komunikate „Veiksmų planas gamtai, žmonėms ir ekonomikai“ pateikiamos gairės ir suteikiama daugiau aiškumo, kaip laikytis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/147/EB (8) ir Tarybos direktyvos 92/43/EEB (9). Siekiant užtikrinti geriausią viešųjų lėšų panaudojimą, projektams turėtų būti sudaroma galimybė gauti su viešaisiais pirkimais susijusią tiesioginę paramą;

                     (21)

                     kadangi šios direktyvos tikslo, t. y. supaprastinti priemones TEN-T įgyvendinimui, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl poreikio suderintais veiksmais Sąjungos lygmeniu sustiprinti TEN-T projektams skirtų leidimų išdavimo procedūrų sistemą, to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;

                     (22)

                     dėl teisinio tikrumo priežasčių, ši direktyva neturėtų būti taikoma leidimų išdavimo procedūroms, kuriuos prasidėjo iki šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę dienos,

               PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

            1 straipsnis
            Dalykas ir taikymo sritis

               1.   Ši direktyva taikoma leidimų išdavimo procedūroms, kurių reikia siekiant suteikti leidimus įgyvendinti:

                           a)

                           projektus, kurie yra priede išvardytų iš anksto nustatytų pagrindinio tinklo atkarpų dalis;

                           b)

                           kitus pagrindinio tinklo koridorių projektus, kaip nustatyta pagal Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 44 straipsnio 1 dalį, kurių bendros išlaidos viršija 300 000 000 EUR,

                     išskyrus projektus, išimtinai susijusius su telematikos priemonėmis, naujomis technologijomis ir inovacijomis, kaip tai suprantama to reglamento 31 ir 33 straipsniuose.
               Ši direktyva taip pat taikoma viešiesiems pirkimams vykdant tarpvalstybinius projektus, patenkantiems į šios direktyvos taikymo sritį.

               2.   Valstybės narės gali nuspręsti taikyti šią direktyvą kitiems pagrindinio tinklo ir visuotinio tinklo projektams, įskaitant 1 dalyje nurodytus projektus, išimtinai susijusius su telematikos priemonėmis, naujomis technologijomis ir inovacijomis. Valstybės narės apie savo sprendimą praneša Komisijai.

            2 straipsnis
            Terminų apibrėžtys
            Šioje direktyvoje vartojamų terminų apibrėžtys:

                        1.

                        sprendimas dėl leidimo suteikimo – valstybės narės institucijos ar institucijų, neįskaitant administracinių ir teisminių apeliacinių institucijų, pagal nacionalinę teisinę sistemą ir administracinę teisę priimtas sprendimas arba tuo pačiu metu ar vienas po kito priimtų sprendimų rinkinys, kuris gali būti administracinio pobūdžio ir kuriuo nustatoma, ar projekto rengėjas turi teisę įgyvendinti projektą atitinkamoje geografinėje vietovėje, nedarant poveikio jokiam administracinės ar teismo apeliacinės procedūros kontekste priimtam sprendimui;

                        2.

                        leidimų išdavimo procedūra – procedūra, kurios turi būti laikomasi kiekvieno atskiro projekto, patenkančio į šios direktyvos taikymo sritį, atžvilgiu, kad būtų priimtas sprendimas dėl leidimo suteikimo, kaip to reikalauja valstybės narės institucija ar institucijos pagal Sąjungos ar nacionalinę teisę, išskyrus miestų planavimą ir žemės naudojimo planavimą, procedūras, susijusias su viešųjų pirkimų sutarčių suteikimu, ir veiksmus, kurių imamasi strateginiu lygmeniu ir kurie nėra susiję su konkrečiu projektu, kaip antai, strateginis poveikio aplinkai vertinimas, viešasis biudžeto planavimas, taip pat nacionaliniai ar regioniniai transporto planai;

                        3.

                        projektas – tam tikros apibrėžtos transporto infrastruktūros atkarpos statybos, pritaikymo ar modifikavimo pasiūlymas, kuriuo siekiama pagerinti tos infrastruktūros pajėgumą, saugą ir efektyvumą ir kurio įgyvendinimas turi būti patvirtintas sprendimu dėl leidimo suteikimo;

                        4.

                        tarpvalstybinis projektas – projektas, apimantis tarpvalstybinę atkarpą tarp dviejų ar daugiau valstybių narių;

                        5.

                        projekto rengėjas – leidimo įgyvendinti projektą prašantis pareiškėjas arba projektą inicijuojanti valdžios institucija;

                        6.

                        paskirtoji institucija – institucija, kuri yra kontaktinis centras projekto rengėjui ir kuri sudaro palankesnes sąlygas veiksmingai ir struktūrizuotai tvarkyti leidimų išdavimo procedūras pagal šią direktyvą;

                        7.

                        jungtinė institucija – institucija, įsteigta dviejų ar daugiau valstybių narių tarpusavio susitarimu siekiant sudaryti palankesnes sąlygas leidimų išdavimo procedūroms, susijusioms su tarpvalstybiniais projektais, įskaitant jungtines institucijas, kurias įsteigė paskirtosios institucijos, jei valstybė narės toms paskirtosioms institucijoms buvo suteikusios įgaliojimus įsteigti jungtines institucijas.

            3 straipsnis
            Prioritetinis statusas

               1.   Valstybės narės stengiasi užtikrinti, kad visos leidimų išdavimo procedūroje dalyvaujančios institucijos, įskaitant paskirtąją instituciją, išskyrus teismus, prioritetą teiktų projektams, patenkantiems į šios direktyvos taikymo sritį.

               2.   Jei pagal nacionalinę teisę yra nustatytos specialios prioritetiniams projektams taikomos leidimų išdavimo procedūros, valstybės narės, nedarant poveikio šios direktyvos tikslams, reikalavimams ir terminams, užtikrina, kad projektai, patenkantys į šios direktyvos taikymo sritį, būtų nagrinėjami pagal tas procedūras. Tai valstybėms narėms neužkerta kelio išbandyti specialias leidimų išdavimo procedūras ribotam skaičiui projektų, siekiant įvertini galimybę jas taikyti ir kitiems projektams, neprivalant tokių procedūrų taikyti projektams, patenkantiems į šios direktyvos taikymo sritį.

               3.   Šiuo straipsniu nedaroma poveikio jokiems sprendimams dėl biudžeto.

            4 straipsnis
            Paskirtoji institucija

               1.   Ne vėliau kaip 2023 m. rugpjūčio 10 d. kiekviena valstybė narė paskiria tinkamo administracinio lygmens institucijas, kurios turi veikti kaip paskirtoji institucija.

               2.   Valstybė narė gali, kai aktualu, paskirtąja institucija skirti skirtingas institucijas priklausomai nuo projekto ar projektų kategorijos, transporto rūšies ar geografinės vietovės. Tokiu atveju valstybė narė užtikrina, kad konkrečiam projektui ir konkrečiai leidimų išdavimo procedūrai būtų skirta tik viena paskirtoji institucija.

               3.   Valstybės narės imasi visų būtinų priemonių, kad projektų rengėjams būtų suteikta lengvai prieinama informacija apie konkretaus projekto paskirtosios institucijos tapatybę.

               4.   Valstybės narės gali įgalioti paskirtąją instituciją priimti sprendimą dėl leidimo suteikimo.
               Jei paskirtoji institucija yra pagal pirmą pastraipą įgaliota priimti sprendimą dėl leidimo suteikimo, ji patikrina, ar gauti visi sprendimui dėl leidimo suteikimo priimti būtini leidimai, sprendimai ir nuomonės, bei praneša projekto rengėjui apie sprendimą dėl leidimo suteikimo.

               5.   Jeigu paskirtoji institucija nėra įgaliota priimti sprendimo dėl leidimo suteikimo, valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad projekto rengėjui būtų pranešta apie sprendimo dėl leidimo suteikimo priėmimą.

               6.   Valstybės narės gali įgalioti paskirtąją instituciją nustatyti orientacinius terminus įvairiems tarpiniams leidimų išdavimo procedūros etapams pagal 5 straipsnio 1 dalį, nedarant poveikio toje dalyje nurodytam ketverių metų terminui.

               7.   Paskirtoji institucija:

                           a)

                           yra kontaktinis centras, kuris teikia informaciją projekto rengėjui ir kitoms atitinkamoms institucijoms, dalyvaujančioms procedūroje, per kurią priimamas sprendimas dėl leidimo suteikimo atitinkamam projektui;

                           b)

                           projekto rengėjui pateikia 6 straipsnio 4 dalyje nurodytus išsamius paraiškos metmenis, kai tai reikalinga atlikti pagal nacionalinę teisę, įskaitant informaciją apie orientacinius leidimų išdavimo procedūrų eigos terminus, laikantis 5 straipsnio 1 dalyje nurodyto ketverių metų termino;

                           c)

                           prižiūri leidimų išdavimo procedūros trukmę, ir visų pirma registruoja bet kokį 5 straipsnio 4 dalyje nurodyto termino pratęsimą;

                           d)

                           gavusi prašymą, teikia gaires projekto rengėjui, kad padėtų jam pateikti visą reikiamą informaciją ir dokumentus, įskaitant visus leidimus, sprendimus ir nuomones, kurie turi būti gauti ir pateikti, kad būtų priimtas sprendimas dėl leidimo suteikimo.

                     Paskirtoji institucija projekto rengėjui taip pat gali teikti gaires dėl to, kokia papildoma informacija ir (arba) dokumentai turėtų būti pateikti tuo atveju, kai 6 straipsnio 1 dalyje nurodytas pranešimas yra atmestas.

               8.   7 dalis nedaro poveikio jokių kitų institucijų, dalyvaujančių leidimų išdavimo procedūroje, kompetencijai ir projekto rengėjo galimybei susisiekti su atskiromis institucijomis dėl konkrečių leidimų, sprendimų ar nuomonių, kurie sudaro sprendimo dėl leidimo suteikimo dalį.

            5 straipsnis
            Leidimų išdavimo procedūros trukmė

               1.   Valstybės narės numato leidimų išdavimo procedūrą, be kita ko, tos procedūros terminus, kuri negali būti ilgesnė kaip ketveri metai nuo leidimų išdavimo procedūros pradžios. Valstybės narės gali patvirtinti būtinas priemones, kad numatytas laikotarpis būtų suskirstytas į skirtingus etapus, vadovaudamosi Sąjungos ir nacionaline teise.

               2.   1 dalyje nurodytas ketverių metų laikotarpis nedaro poveikio pareigoms, kylančioms pagal tarptautinę ir Sąjungos teisę, ir neapima laikotarpių, būtinų siekiant teisme vykdyti administracines ir teismo apeliacines procedūras bei siekiant teisminių teisių gynimo priemonių, taip pat laikotarpių, būtinų vykdyti tolesnius sprendimus ar teisių gynimo priemones.

               3.   1 dalyje nurodytas ketverių metų laikotarpis nedaro poveikio valstybės narės teisei numatyti, kad leidimų išdavimo procedūra turi būti užbaigta konkretaus nacionaline teisėkūros procedūra priimamo akto priėmimu; tokiu atveju to akto priėmimui skirta procedūra, nukrypstant nuo 1 dalies, gali būti ilgesnė nei ketverių metų laikotarpis su sąlyga, kad parengiamasis darbas, kurio pagrindu turėtų būti priimtas nacionaline teisėkūros procedūra priimamas aktas, baigiamas per tą laikotarpį. Parengiamasis darbas laikomas baigtu, kai konkretus nacionaline teisėkūros procedūra priimamas aktas pateikiamas nacionaliniam parlamentui.

               4.   Valstybės narės patvirtina būtinas priemones siekdamos užtikrinti, kad tinkamai pagrįstais atvejais būtų galima leisti tinkamai pratęsti 1 dalyje nurodytą ketverių metų laikotarpį. Pratęsimo trukmė nustatoma atsižvelgiant į kiekvieną konkretų atvejį, tinkamai pagrindžiama ir apsiriboja tikslu užbaigti leidimų išdavimo procedūrą bei priimti sprendimą dėl leidimo suteikimo. Kai leidžiama atlikti tokį pratęsimą, projekto rengėjas informuojamas apie to pratęsimo leidimo priežastis. Dar vieną pratęsimą gali būti leidžiama atlikti laikantis tų pačių sąlygų.

               5.   Kai nesilaikoma 1 dalyje nurodyto ketverių metų laikotarpio, pratęsto pagal 4 dalį, valstybės narės nelaikomos atsakingomis, jei vėluojama dėl projekto rengėjo.

            6 straipsnis
            Leidimų išdavimo procedūros organizavimas

               1.   Projekto rengėjas praneša apie projektą paskirtajai institucijai arba, kai tinkama, pagal 7 straipsnio 2 dalį įsteigtai jungtinei institucijai. Projekto rengėjo pranešimas apie projektą laikomas leidimų išdavimo procedūros pradžia.

               2.   Kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos projekto išbaigtumo įvertinimui, valstybės narės gali apibrėžti informacijos išsamumo lygį ir nurodyti atitinkamus dokumentus, kuriuos projekto rengėjas turi pateikti pranešdamas apie projektą. Jeigu projektas nėra išsamus, pranešimas atmetamas tinkamai pagrįstu sprendimu ne vėliau nei per keturis mėnesius po pranešimo gavimo.

               3.   Valstybės narės imasi būtinų priemonių siekdamos užtikrinti, kad projektų rengėjai kaip gaires pranešimui gautų bendro pobūdžio informaciją, kai aktualu, pritaikytą prie atitinkamos transporto rūšies, į kurią būtų įtraukta informacija apie leidimus, sprendimus ir nuomones, kurių gali būti reikalaujama, kad projektas būtų įgyvendintas.
               Kiekvieno leidimo, sprendimo ir nuomonės atveju ta informacija apima:

                           a)

                           bendro pobūdžio informaciją apie tai, kokius esminius duomenis turi pateikti projekto rengėjas, ir jų išsamumo lygį;

                           b)

                           taikytinus terminus arba, jeigu tokių terminų nėra, orientacinius terminus ir

                           c)

                           institucijų ir suinteresuotųjų subjektų, kurie paprastai dalyvauja konsultacijose, susijusiose su įvairiais leidimais, sprendimais ir nuomonėmis, duomenis.

                     Ta informacija turi būti lengvai prieinama visiems atitinkamiems projektų rengėjams, visų pirma elektroniniuose ar fiziniuose informaciniuose portaluose.

               4.   Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas sėkmingam pranešimo teikimui, valstybės narės gali reikalauti, kad paskirtoji institucija projekto rengėjo prašymu parengtų išsamius paraiškos metmenis, kuriuos sudarytų ši konkrečiam projektui pritaikyta informacija:

                           a)

                           informacija apie atskirus procedūros etapus ir taikytinus terminus arba, jeigu tokių terminų nėra, orientacinius terminus;

                           b)

                           informacija apie tai, kokius esminius duomenis turi pateikti projekto rengėjas, ir jų išsamumo lygį;

                           c)

                           leidimų, sprendimų ir nuomonių, kuriuos projekto rengėjas turi gauti leidimų išdavimo procedūros metu, vadovaujantis Sąjungos ir nacionaline teise, sąrašas;

                           d)

                           institucijų ir suinteresuotųjų subjektų, kurie turi dalyvauti, atsižvelgiant į atitinkamas jų pareigas, be kita ko, formaliuoju viešų konsultacijų etapu, duomenys.

               5.   Išsamūs paraiškos metmenys lieka galioti visos leidimų išdavimo procedūros metu. Visi išsamių paraiškos metmenų daliniai pakeitimai tinkamai pagrindžiami.

               6.   Paprašius, paskirtoji institucija projekto rengėjui gali pateikti informaciją, papildančią 4 dalyje nurodytus elementus.

               7.   Projekto rengėjui pateikus užpildytą projekto paraiškos bylą, sprendimas dėl leidimo suteikimo priimamas per 5 straipsnio 1 dalyje nurodytą terminą.

               8.   Leidimų išdavimo procedūroje dalyvaujančios institucijos praneša paskirtajai institucijai, kad buvo išduoti ar priimti reikiami leidimai, sprendimai, nuomonės arba kad buvo išduotas sprendimas dėl leidimo suteikimo.

            7 straipsnis
            Tarpvalstybinių leidimų išdavimo procedūrų koordinavimas

               1.   Valstybės narės užtikrina, kad, jei projektai yra susiję su dviem ar daugiau valstybių narių, tų valstybių narių paskirtosios institucijos bendradarbiautų siekdamos suderinti savo tvarkaraščius ir susitarti dėl bendro leidimų išdavimo procedūros tvarkaraščio.

               2.   Tarpvalstybinių projektų atveju gali būti įsteigta jungtinė institucija.

               3.   Valstybės narės imasi būtinų priemonių siekdamos užtikrinti, kad pagal Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 45 straipsnį paskirti Europos koordinatoriai gautų informaciją apie leidimų išdavimo procedūras ir galėtų sudaryti palankesnes sąlygas paskirtųjų institucijų bendravimui vykdant leidimų išdavimo procedūras projektų, kurie yra susiję su dviem ar daugiau valstybių narių, atveju.

               4.   Jeigu nesilaikoma 5 straipsnio 1 dalyje nurodyto termino, ir gavusios prašymą, valstybės narės pateikia atitinkamiems Europos koordinatoriams informaciją apie priemones, kurių imtasi ar ketinama imtis, kad būtų sudarytos sąlygos užbaigti leidimų išdavimo procedūrą kuo mažiau vėluojant.

            8 straipsnis
            Viešieji pirkimai tarpvalstybinių projektų atveju

               1.   Kai tarpvalstybiniame projekte viešųjų pirkimų procedūras vykdo bendras subjektas, valstybės narės imasi būtinų priemonių siekdamos užtikrinti, kad bendras subjektas taikytų vienos iš valstybių narių nacionalinę teisę ir, nukrypstant nuo direktyvų 2014/24/ES ir 2014/25/ES, ta teisė būtų nustatyta pagal Direktyvos 2014/24/ES 39 straipsnio 5 dalies a punktą arba Direktyvos 2014/25/ES 57 straipsnio 5 dalies a punktą, priklausomai nuo to, kas taikytina, išskyrus atvejus, kai tarpvalstybiniame projekte dalyvaujančių valstybių narių susitarime būtų numatyta kitaip. Bet kuriuo atveju tokiame susitarime numatoma, kad bendro subjekto vykdomoms viešųjų pirkimų procedūroms taikoma vienos valstybės narės nacionalinė teisė.

               2.   Bendro subjekto patronuojamosios įmonės vykdomų viešųjų pirkimų atveju atitinkamos valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad ta patronuojamoji įmonė taikytų vienos iš valstybių narių nacionalinę teisę. Šiuo atžvilgiu atitinkamos valstybės narės gali nuspręsti, kad patronuojamoji įmonė turi taikyti bendram subjektui taikytiną nacionalinę teisę.

            9 straipsnis
            Pereinamojo laikotarpio nuostatos

               1.   Ši direktyva netaikoma projektams, kurių atžvilgiu leidimų išdavimo procedūros pradėtos anksčiau nei 2023 m. rugpjūčio 10 d.

               2.   8 straipsnis taikomas tik tokioms sutartims, kurių atveju kvietimas dalyvauti konkurse buvo išsiųstas po 2023 m. rugpjūčio 10 d., arba, jei kvietimas dalyvauti konkurse nenumatytas, – jei perkančioji organizacija ar perkantysis subjektas viešųjų pirkimų procedūrą pradėjo po pirmiau nurodytos datos.

               3.   8 straipsnis netaikomas bendram subjektui, įsteigtam anksčiau nei 2021 m. rugpjūčio 9 d., jeigu to subjekto vykdomos viešųjų pirkimų procedūros ir toliau reglamentuojamos teise, tą dieną taikytina jo vykdomiems viešiesiems pirkimams.

            10 straipsnis
            Ataskaitų teikimas

               1.   Pirmą kartą – ne vėliau kaip 2027 m. vasario 10 d., o vėliau – reguliariais intervalais Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai teikia ataskaitas apie šios direktyvos įgyvendinimą ir jo rezultatus.

               2.   Ataskaita grindžiama informacija, kurią kas dvejus metus, o pirmą kartą – ne vėliau kaip 2026 m. rugpjūčio 10 d., turi pateikti valstybės narės, susijusia su leidimų išdavimo procedūrų, patenkančių į šios direktyvos taikymo sritį, skaičiumi, vidutine leidimų išdavimo procedūrų trukme, leidimų išdavimo procedūrų, kurių trukmė viršija terminą, skaičiumi ir bet kokios jungtinės institucijos įsteigimu ataskaitiniu laikotarpiu.

            11 straipsnis
            Perkėlimas į nacionalinę teisę

               1.   Valstybės narės užtikrina, kad įsigaliotų įstatymai ir kiti teisės aktai, būtini, kad šios direktyvos būtų laikomasi, ne vėliau kaip nuo 2023 m. rugpjūčio 10 d. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.
               Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

               2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

            12 straipsnis
            Įsigaliojimas
            Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
            Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

            Priimta Srasbūre 2021 m. liepos 7 d.

                  Europos Parlamento vardu

                  Pirmininkas

               D. M. SASSOLI

                  Tarybos vardu

                  Pirmininkas

               A. LOGAR

            (1)  OL C 62, 2019 2 15, p. 269.

            (2)  OL C 168, 2019 5 16, p. 91.

            (3)  2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento pozicija (OL C 449, 2020 12 23, p. 576) ir 2021 m. birželio 14 d. Tarybos pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą (OL C 273, 2021 7 8, p. 1). 2021 m. liepos 6 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

            (4)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1315/2013 dėl Sąjungos transeuropinio transporto tinklo plėtros gairių, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 661/2010/ES (OL L 348, 2013 12 20, p. 1).

            (5)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1316/2013, kuriuo sukuriama Europos infrastruktūros tinklų priemonė ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 913/2010 bei panaikinami reglamentai (EB) Nr. 680/2007 ir (EB) Nr. 67/2010 (OL L 348, 2013 12 20, p. 129).

            (6)  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/18/EB (OL L 94, 2014 3 28, p. 65).

            (7)  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/25/ES dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/17/EB (OL L 94, 2014 3 28, p. 243).

            (8)  2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/147/EB dėl laukinių paukščių apsaugos (OL L 20, 2010 1 26, p. 7).

            (9)  1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (OL L 206, 1992 7 22, p. 7).

            PRIEDAS
            Iš anksto numatytos tarpvalstybinių jungčių atkarpų dalys ir trūkstamos jungtys pagrindinio tinklo koridoriuose [nurodytos 1 straipsnio 1 dalies a punkte]

                        Pagrindinio tinklo koridorius „Atlanto vandenynas“

                        Tarpvalstybinės jungtys

                        Évora –Mérida

                        Geležinkelis

                        Vitoria-Gasteiz – San Sebastián – Bayonne – Bordeaux

                        Aveiro – Salamanca

                        Duero upė (Via Navegável do Douro)

                        Vidaus vandenų keliai

                        Trūkstamos jungtys

                        Linijos Iberijos pusiasalyje, nesuderinamos su UIC vėže

                        Geležinkelis

                        Pagrindinio tinklo koridorius „Baltijos jūra–Adrijos jūra“

                        Tarpvalstybinės jungtys

                        Katowice/Opole – Ostrava – Brno
                        Katowice – Žilina
                        Bratislava – Wien
                        Graz – Maribor
                        Venezia – Trieste – Divača – Ljubljana

                        Geležinkelis

                        Katowice – Žilina
                        Brno – Wien

                        Keliai

                        Trūkstamos jungtys

                        Gloggnitz – Mürzzuschlag: Zemeringo pagrindinis tunelis
                        Graz – Klagenfurt: Koralmo geležinkelio linija ir tunelis
                        Koper – Divača

                        Geležinkelis

                        Pagrindinio tinklo koridorius „Viduržemio jūra“

                        Tarpvalstybinės jungtys

                        Barcelona – Perpignan

                        Geležinkelis

                        Lyon – Torino: pagrindinis tunelis ir privažiuojamieji keliai

                        Nice – Ventimiglia

                        Venezia – Trieste – Divača – Ljubljana

                        Ljubljana – Zagreb

                        Zagreb – Budapest

                        Budapest – Miskolc – UA siena

                        Lendava – Letenye

                        Keliai

                        Vásárosnamény – UA siena

                        Trūkstamos jungtys

                        Almería – Murcia

                        Geležinkelis

                        Linijos Iberijos pusiasalyje, nesuderinamos su UIC vėže

                        Perpignan – Montpellier

                        Koper – Divača

                        Rijeka – Zagreb

                        Milano – Cremona – Mantova – Porto Levante/Venezia – Ravenna/Trieste

                        Vidaus vandenų keliai

                        Pagrindinio tinklo koridorius „Šiaurės jūra – Baltijos jūra“

                        Tarpvalstybinės jungtys

                        Tallinn – Rīga – Kaunas – Warszawa: „Rail Baltic“ nauja linija, visiškai suderinama su UIC vėže

                        Geležinkelis

                        Świnoujście/Szczecin – Berlin

                        Geležinkelis ir vidaus vandenų keliai

                        Koridorius „Via Baltica“ (EE–LV–LT–PL)

                        Keliai

                        Trūkstamos jungtys

                        Kaunas – Vilnius: dalis „Rail Baltic“ naujos linijos, visiškai suderinamos su UIC vėže

                        Geležinkelis

                        Warszawa/Idzikowice – Poznań/Wrocław, įskaitant jungtis su planuojamu pagrindiniu transporto mazgu

                        Kylio kanalas (vok. Nord-Ostsee-Kanal)

                        Vidaus vandenų keliai

                        Berlin – Magdeburg – Hannover; Vidurio Vokietijos kanalas; Vakarų Vokietijos kanalai

                        Reinas, Valis

                        Šiaurės jūros kanalas, Eiselis, Tventės kanalas

                        Pagrindinio tinklo koridorius „Šiaurės jūra – Viduržemio jūra“

                        Tarpvalstybinės jungtys

                        Brussel arba Bruxelles – Luxembourg – Strasbourg

                        Geležinkelis

                        Terneuzen – Gent

                        Vidaus vandenų keliai

                        Sena – Šeldės tinklas ir susiję Senos, Šeldės ir Maso upių baseinai

                        Reino – Šeldės koridorius

                        Trūkstamos jungtys

                        Alberto kanalas ir Bocholto-Herentalso kanalas

                        Vidaus vandenų keliai

                        Pagrindinio tinklo koridorius „Rytai/Rytinė Viduržemio jūros regiono dalis“

                        Tarpvalstybinės jungtys

                        Dresden–Praha/Kolín

                        Geležinkelis

                        Wien/Bratislava – Budapest

                        Békéscsaba – Arad – Timişoara

                        Craiova – Calafat – Vidin – Sofia – Thessaloniki

                        Sofia – RS siena/MK siena

                        TR siena– Alexandroúpoli

                        MK siena – Thessaloniki

                        Ioannina – Kakavia (AL siena)

                        Keliai

                        Drobeta Turnu Severin/Craiova–Vidin – Montana

                        Sofia–RS siena

                        Hamburg – Dresden – Praha – Pardubice

                        Vidaus vandenų keliai

                        Trūkstamos jungtys

                        Igoumenitsa – Ioannina

                        Geležinkelis

                        Praha – Brno

                        Thessaloniki –Kavala– Alexandroupoli

                        Timişoara – Craiova

                        Pagrindinio tinklo koridorius „Reinas–Alpių regionas“

                        Tarpvalstybinė jungtys

                        Zevenaar – Emmerich – Oberhausen

                        Geležinkelis

                        Karlsruhe – Basel

                        Milano/Novara – CH siena

                        Basel – Antwerpen/Rotterdam–Amsterdam

                        Vidaus vandenų keliai

                        Trūkstamos jungtys

                        Genova – Tortona/Novi Ligure

                        Geležinkelis

                        Zeebrugge – Gent

                        Pagrindinio tinklo koridorius „Reinas–Dunojus“

                        Tarpvalstybinės jungtys

                        München – Praha

                        Geležinkelis

                        Nürnberg – Plzeň

                        München – Mühldorf – Freilassing – Salzburg

                        Strasbourg – Kehl Appenweier

                        Hranice – Žilina

                        Košice – UA siena

                        Wien – Bratislava/Budapest

                        Bratislava – Budapest

                        Békéscsaba – Arad – Timişoara – RS siena

                        București – Giurgiu – Rousse

                        Dunojaus (Kehlheim – Constanța/Midia/Sulina) ir susiję Vaho, Savos ir Tisos upių baseinai

                        Vidaus vandenų keliai

                        Zlín – Žilina

                        Keliai

                        Timişoara – RS siena

                        Trūkstamos jungtys

                        Stuttgart – Ulm

                        Geležinkelis

                        Salzburg – Linz

                        Craiova – București

                        Arad – Sighişoara – Brașov – Predeal

                        Pagrindinio tinklo koridorius „Skandinavija–Viduržemio jūra“

                        Tarpvalstybinės jungtys

                        RU siena – Helsinki

                        Geležinkelis

                        København – Hamburg: Fėmarno juostos fiksuotos jungties privažiuojamieji keliai

                        München – Wörgl – Innsbruck–Fortezza – Bolzano – Trento – Verona: Brenerio pagrindinis tunelis ir jo privažiuojamieji keliai

                        Göteborg – Oslo

                        København – Hamburg: Fėmarno juostos fiksuota jungtis

                        Geležinkelis/keliai


title: Komisijos įgyvendinimo direktyva (ES) 2021/746 2021 m. gegužės 6 d. kuria dėl tam tikrų žemės ūkio augalų rūšių veislių ir daržovių rūšių veislių tikrinimo protokolų iš dalies keičiamos direktyvos 2003/90/EB ir 2003/91/EB ir dėl tam tikrų augalų botaninių pavadinimų iš dalies keičiama Direktyva 2003/90/EB (Tekstas svarbus EEE)

text:
2021 5 7

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 160/94

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO DIREKTYVA (ES) 2021/746
         2021 m. gegužės 6 d.
         kuria dėl tam tikrų žemės ūkio augalų rūšių veislių ir daržovių rūšių veislių tikrinimo protokolų iš dalies keičiamos direktyvos 2003/90/EB ir 2003/91/EB ir dėl tam tikrų augalų botaninių pavadinimų iš dalies keičiama Direktyva 2003/90/EB
         (Tekstas svarbus EEE)
         EUROPOS KOMISIJA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
         atsižvelgdama į 2002 m. birželio 13 d. Tarybos direktyvą 2002/53/EB dėl bendrojo žemės ūkio augalų veislių katalogo (1), ypač į jos 7 straipsnio 2 dalies a ir b punktus,
         atsižvelgdama į 2002 m. birželio 13 d. Tarybos direktyvą 2002/55/EB dėl prekybos daržovių sėkla (2), ypač į jos 7 straipsnio 2 dalies a ir b punktus,
         kadangi:

                     (1)

                     Komisijos direktyvomis 2003/90/EB (3) ir 2003/91/EB (4) siekiama užtikrinti, kad valstybių narių į nacionalinius katalogus įtraukiamos žemės ūkio augalų rūšių ir daržovių rūšių veislės atitiktų Bendrijos augalų veislių tarnybos (BAVT) nustatytus protokolus. Visų pirma tomis direktyvomis siekiama užtikrinti, kad būtų laikomasi taisyklių dėl tam tikrų žemės ūkio augalų ir daržovių rūšių veislių būtinųjų tikrinamųjų savybių ir būtinųjų tikrinimo sąlygų. Dėl neįtrauktų į BAVT protokolus rūšių tomis direktyvomis siekiama užtikrinti, kad būtų laikomasi Tarptautinės naujų augalų veislių apsaugos sąjungos (TNAVAS) gairių;

                     (2)

                     BAVT ir TNAVAS parengė papildomus protokolus ir gaires bei atnaujino esamus, visų pirma susijusius su sėjamaisiais žirniais, paprastaisiais griežčiais, vilnamedžiais, sėjamosiomis avižomis, pašariniais motiejukais, sereptiniais bastučiais, brokoliniais kopūstais, paprikomis, melionais, artišokų graižais, pomidorais, žirniais, špinatais ir pomidorų poskiepiais. Siekiant atsižvelgti į šiuos pakeitimus, Direktyvos 2003/90/EB ir 2003/91/EB turėtų būti atitinkamai patikslintos;

                     (3)

                     Komisijos įgyvendinimo direktyva (ES) 2021/415 (5) dėl tam tikrų šiukščiojo eraičino, kviečio, kietojo kviečio, speltos, sorgo ir sudaninio sorgo botaninių pavadinimų iš dalies pakeistos Tarybos direktyvos 66/401/EEB (6) ir 66/402/EEB (7) siekiant atsižvelgti į mokslinių žinių raidą. Siekiant atsižvelgti į šiuos pakeitimus, Direktyva 2003/90/EB turėtų būti atitinkamai patikslinta;

                     (4)

                     todėl direktyvos 2003/90/EB ir 2003/91/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistos;

                     (5)

                     dėl tam tikrų veislių, kurios nebuvo patvirtintos įtraukti į Bendrąjį žemės ūkio augalų ar daržovių rūšių veislių katalogą, oficialus tikrinimas pradėtas iki 2022 m. sausio 1 d. pagal BAVT protokolų arba TNAVAS gairių nuostatas, išvardytas atitinkamai Direktyvos 2003/90/EB arba 2003/91/EB priede, kol jos nebuvo iš dalies pakeistos šia direktyva. Siekiant nesutrikdyti šių tikrinimų, tikslinga, kad tiems tikrinimams valstybės narės taikytų nacionalines nuostatas, kuriomis į nacionalinę teisę perkeliamos direktyvos 2003/90/EB ir 2003/91/EB, kol jos nebuvo iš dalies pakeistos šia direktyva;

                     (6)

                     šioje direktyvoje nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

               PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

            1 straipsnis
            Direktyvos 2003/90/EB pakeitimai
            Direktyvos 2003/90/EB I ir II priedai pakeičiami šios direktyvos priedo A dalies tekstu.

            2 straipsnis
            Direktyvos 2003/91/EB pakeitimai
            Direktyvos 2003/91/EB priedai pakeičiami šios direktyvos priedo B dalies tekstu.

            3 straipsnis
            Perkėlimas į nacionalinę teisę

               1.   Valstybės narės ne vėliau kaip 2021 m. gruodžio 31 d. priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą. Tas nuostatas jos taiko nuo 2022 m. sausio 1 d.
               Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

               2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

            4 straipsnis
            Pereinamojo laikotarpio priemonės
            Veislių tikrinimams, kurie pradėti iki 2022 m. sausio 1 d., valstybės narės taiko nacionalines nuostatas, kuriomis į nacionalinę teisę perkeliamos direktyvos 2003/90/EB ir 2003/91/EB, kol jos nebuvo iš dalies pakeistos šia direktyva.

            5 straipsnis
            Įsigaliojimas
            Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

            6 straipsnis
            Adresatai
            Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

            Priimta Briuselyje 2021 m. gegužės 6 d.

                  Komisijos vardu

                  Pirmininkė

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  OL L 193, 2002 7 20, p. 1.

            (2)  OL L 193, 2002 7 20, p. 33.

            (3)  2003 m. spalio 6 d. Komisijos direktyva 2003/90/EB, nustatanti Tarybos direktyvos 2002/53/EB 7 straipsnio dėl būtiniausiai tikrintinų tam tikrų žemės ūkio augalų veislių požymių ir minimalių tikrinimo reikalavimų įgyvendinimo priemones (OL L 254, 2003 10 8, p. 7).

            (4)  2003 m. spalio 6 d. Komisijos direktyva 2003/91/EB, nustatanti Tarybos direktyvos 2002/55/EB 7 straipsnio įgyvendinimo priemones, susijusias su minimaliomis tikrinimo charakteristikomis ir minimaliomis daržovių rūšių tam tikrų veislių tikrinimo sąlygomis (OL L 254, 2003 10 8, p. 11).

            (5)  2021 m. kovo 8 d. Komisijos įgyvendinimo direktyva (ES) 2021/415 kuria, siekiant prie mokslo ir technikos žinių raidos pritaikyti tam tikrų sėklų ir piktžolių rūšių taksonomines grupes ir pavadinimus, iš dalies keičiamos Tarybos direktyvos 66/401/EEB ir 66/402/EEB (OL L 81, 2021 3 9, p. 65).

            (6)  1966 m. birželio 14 d. Tarybos direktyva 66/401/EEB dėl prekybos pašarinių augalų sėkla (OL 125, 1966 7 11, p. 2298.).

            (7)  1966 m. birželio 14 d. Tarybos direktyva 66/402/EEB dėl prekybos javų sėkla (OL 125, 1966 7 11, p. 2309).

            PRIEDAS

               A dalis. Direktyvos 2003/90/EB I ir II priedų pakeitimai

                     „I PRIEDAS

                        1 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytų rūšių, turinčių atitikti BAVT techninius protokolus
                         (*)
                        , sąrašas

                                    Mokslinis pavadinimas

                                    Bendrinis pavadinimas

                                    BAVT protokolas

                                    Festuca arundinacea Schreb.

                                 Nendrinis eraičinas

                                 2015 10 1, TP 39/1

                                    Festuca filiformis Pourr.

                                 Siūlinis eraičinas

                                 2011 6 23, TP 67/1

                                    Festuca ovina L.

                                 Avinis eraičinas

                                 2011 6 23, TP 67/1

                                    Festuca pratensis Huds.

                                 Tikrasis eraičinas

                                 2015 10 1, TP 39/1

                                    Festuca rubra L.

                                 Raudonasis eraičinas

                                 2011 6 23, TP 67/1

                                    Festuca trachyphylla (Hack.) Hack.

                                 Šiurkštusis eraičinas

                                 2011 6 23, TP 67/1

                                    Lolium multiflorum Lam.

                                 Gausiažiedė svidrė

                                 2019 3 19, TP 4/2

                                    Lolium perenne L.

                                 Daugiametė svidrė

                                 2019 3 19, TP 4/2

                                    Lolium x hybridum Hausskn.

                                 Bušo svidrė

                                 2019 3 19, TP 4/2

                                    Pisum sativum L. (partim)

                                 Sėjamasis žirnis

                                 2020 3 6, TP 7/2 red. 3

                                    Poa pratensis L.

                                 Pievinė miglė

                                 2017 3 15, TP 33/1

                                    Vicia faba L.

                                 Paprastoji pupa

                                 2019 3 19, TP 8/1

                                    Vicia sativa L.

                                 Sėjamasis vikis

                                 2016 4 19, TP 32/1

                                    Brassica napus L. var. napobrassica (L.) Rchb.

                                 Griežtis

                                 2015 3 11, TP 89/1

                                    Raphanus sativus L. var. oleiformis Pers.

                                 Aliejinis ridikas

                                 2017 3 15, TP 178/1

                                    Brassica napus L. (partim)

                                 Paprastasis griežtis

                                 2020 4 21, TP 36/3

                                    Cannabis sativa L.

                                 Pluoštinės kanapės

                                 2018 3 21, TP 276/1, iš dalies pakeista red.

                                    Glycine max (L.) Merr.

                                 Gauruotoji soja

                                 2017 3 15, TP 80/1

                                    Gossypium spp.

                                 Vilnamedžiai

                                 2020 12 11, TP 88/2

                                    Helianthus annuus L.

                                 Saulėgrąžos

                                 2002 10 31, TP 81/1

                                    Linum usitatissimum L.

                                 Sėjamasis linas

                                 2014 3 19, TP 57/2

                                    Sinapis alba L.

                                 Baltoji garstyčia

                                 2017 3 15, TP 179/1

                                    Avena nuda L.

                                 Plikoji aviža

                                 2020 3 6, TP 20/3

                                    Avena sativa L. (įskaitant A. byzantina K. Koch)

                                 Sėjamoji aviža

                                 2020 3 6, TP 20/3

                                    Hordeum vulgare L.

                                 Miežiai

                                 2019 3 19, TP 19/5

                                    Oryza sativa L.

                                 Ryžiai

                                 2015 10 1, TP 16/3

                                    Secale cereale L.

                                 Rugiai

                                 2002 10 31, TP 58/1

                                    Sorghum bicolor (L.) Moench subsp. bicolor

                                 Sorgas

                                 2019 3 19, TP 122/1

                                    Sorghum bicolor (L.) Moench subsp. drummondii (Steud.) de Wet ex Davidse

                                 Sudaninis sorgas

                                 2019 3 19, TP 122/1

                                    Sorghum bicolor (L.) Moench subsp. bicolor x Sorghum bicolor (L.) Moench subsp. drummondii (Steud.) de Wet ex Davidse

                                 Hibridai, gauti sukryžminus Sorghum bicolor subsp. bicolor ir Sorghum bicolor subsp. drummondii

                                 2019 3 19, TP 122/1

                                    xTriticosecale Wittm. ex A. Camus

                                 Hibridai, gauti sukryžminus Triticum genties rūšis ir Secale genties rūšis

                                 2011 2 16, TP 121/2 red. 1

                                    Triticum aestivum L. subsp. aestivum

                                 Kvietys

                                 2019 3 19, TP 3/5

                                    Triticum turgidum L. subsp. durum (Desf.) van Slageren

                                 Kietasis kvietys

                                 2014 3 19, TP 120/3

                                    Zea mays L. (partim)

                                 Kukurūzai

                                 2010 3 11, TP 2/3

                                    Solanum tuberosum L.

                                 Valgomosios bulvės

                                 2017 3 15, TP 23/3

                     II PRIEDAS

                        1 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytų rūšių, turinčių atitikti TNAVAS bandymų atlikimo gaires
                         (*)
                        , sąrašas

                                    Mokslinis pavadinimas

                                    Bendrinis pavadinimas

                                    TNAVAS gairės

                                    Beta vulgaris L.

                                 Paprastasis runkelis

                                 1994 11 4, TG/150/3

                                    Agrostis canina L.

                                 Šuninė smilga

                                 1990 10 12, TG/30/6

                                    Agrostis gigantea Roth

                                 Didžioji smilga

                                 1990 10 12, TG/30/6

                                    Agrostis stolonifera L.

                                 Baltoji smilga

                                 1990 10 12, TG/30/6

                                    Agrostis capillaris L.

                                 Paprastoji smilga

                                 1990 10 12, TG/30/6

                                    Bromus catharticus Vahl

                                 Paprastoji ragažolė

                                 2001 4 4, TG/180/3

                                    Bromus sitchensis Trin.

                                 Sitkinė dirsė

                                 2001 4 4, TG/180/3

                                    Dactylis glomerata L.

                                 Paprastoji šunažolė

                                 2002 4 17, TG/31/8

                                    xFestulolium Asch. et Graebn.

                                 Hibridai, gauti sukryžminus Festuca genties rūšis ir Lolium genties rūšis

                                 2008 4 9, TG/243/1

                                    Phleum nodosum L.

                                 Smulkusis motiejukas

                                 2020 12 17, TG/34/7

                                    Phleum pratense L.

                                 Pašarinis motiejukas

                                 2020 12 17, TG/34/7

                                    Lotus corniculatus L.

                                 Paprastasis garždenis

                                 2008 4 9, TG/193/1

                                    Lupinus albus L.

                                 Baltažiedis lubinas

                                 2004 3 31, TG/66/4

                                    Lupinus angustifolius L.

                                 Siauralapis lubinas

                                 2004 3 31, TG/66/4

                                    Lupinus luteus L.

                                 Geltonasis lubinas

                                 2004 3 31, TG/66/4

                                    Medicago doliata Carmign.

                                 Dygioji liucerna

                                 2006 4 5, TG/228/1

                                    Medicago italica (Mill.) Fiori

                                 Italinė liucerna

                                 2006 4 5, TG/228/1

                                    Medicago littoralis Rohde ex Loisel.

                                 Pajūrinė liucerna

                                 2006 4 5, TG/228/1

                                    Medicago lupulina L.

                                 Apyninė liucerna

                                 2006 4 5, TG/228/1

                                    Medicago murex Willd.

                                 Ežinė liucerna

                                 2006 4 5, TG/228/1

                                    Medicago polymorpha L.

                                 Šiurkščioji liucerna

                                 2006 4 5, TG/228/1

                                    Medicago rugosa Desr.

                                 Raukšlėtoji liucerna

                                 2006 4 5, TG/228/1

                                    Medicago sativa L.

                                 Mėlynžiedė liucerna

                                 2005 4 6, TG/6/5

                                    Medicago scutellata (L.) Mill.

                                 Sraiginė liucerna

                                 2006 4 5, TG/228/1

                                    Medicago truncatula Gaertn.

                                 Margalapė liucerna

                                 2006 4 5, TG/228/1

                                    Medicago x varia T. Martyn

                                 Margoji liucerna

                                 2005 4 6, TG/6/5

                                    Trifolium pratense L.

                                 Raudonasis dobilas

                                 2020 12 17, TG/5/8

                                    Trifolium repens L.

                                 Baltasis dobilas

                                 2003 4 9, TG/38/7

                                    Trifolium subterraneum L.

                                 Gulsčiastiebis dobilas

                                 2001 4 4, TG/170/3

                                    Phacelia tanacetifolia Benth.

                                 Bitinė facelija

                                 2017 4 5, TG/319/1

                                    Arachis hypogaea L.

                                 Valgomasis arachis

                                 2014 4 9, TG/93/4

                                    Brassica juncea (L.) Czern

                                 Sereptinis bastutis

                                 2020 12 17, TG/335/1

                                    Brassica rapa L. var. silvestris (Lam.) Briggs

                                 Dirvinis bastutis

                                 2002 4 17, TG/185/3

                                    Carthamus tinctorius L.

                                 Dažinis dygminas

                                 1990 10 12, TG/134/3

                                    Papaver somniferum L.

                                 Daržinė aguona

                                 2014 4 9, TG/166/4

               “

               B dalis. Direktyvos 2003/91/EB priedų pakeitimai

                     „I PRIEDAS

                        1 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytų rūšių, turinčių atitikti BAVT techninius protokolus
                         (*)
                        , sąrašas

                                    Mokslinis pavadinimas

                                    Bendrinis pavadinimas

                                    BAVT protokolas

                                    Allium cepa L. (Cepa group)

                                 Valgomasis svogūnas

                                 2009 4 1, TP 46/2

                                    Allium cepa L. (Aggregatum group)

                                 Valgomojo svogūno smulkusis variatetas

                                 2009 4 1, TP 46/2

                                    Allium fistulosum L.

                                 Tuščialaiškis česnakas

                                 2010 3 11, TP 161/1

                                    Allium porrum L.

                                 Daržinis poras

                                 2009 4 1, TP 85/2

                                    Allium sativum L.

                                 Česnakai

                                 2004 3 25, TP 162/1

                                    Allium schoenoprasum L.

                                 Laiškiniai česnakai

                                 2015 3 11, TP 198/2

                                    Apium graveolens L.

                                 Salierai

                                 2008 3 13, TP 82/1

                                    Apium graveolens L.

                                 Gumbinis salieras

                                 2008 3 13, TP 74/1

                                    Asparagus officinalis L.

                                 Smidrai

                                 2011 2 16, TP 130/2

                                    Beta vulgaris L.

                                 Paprastasis runkelis, įskaitant Cheltenham rūšį

                                 2009 4 1, TP 60/1

                                    Beta vulgaris L.

                                 Mangoldas

                                 2015 3 11, TP 106/1

                                    Brassica oleracea L.

                                 Garbiniuotasis kopūstas

                                 2011 2 16, TP 90/1

                                    Brassica oleracea L.

                                 Žiedinis kopūstas

                                 2018 3 21, TP 45/2 red. 2

                                    Brassica oleracea L.

                                 Brokolinis kopūstas

                                 2020 4 21, TP 151/2 red. 2

                                    Brassica oleracea L.

                                 Briuselinis kopūstas

                                 2017 3 15, TP 54/2 red.

                                    Brassica oleracea L.

                                 Kaliaropė

                                 2017 3 15, TP 65/1 red.

                                    Brassica oleracea L.

                                 Savojinis kopūstas, baltasis gūžinis kopūstas ir raudonasis gūžinis kopūstas

                                 2017 3 15, TP 48/3 red.

                                    Brassica rapa L.

                                 Kininis kopūstas

                                 2008 3 13, TP 105/1

                                    Capsicum annuum L.

                                 Vienmetė paprika

                                 2020 4 21, TP 76/2 red. 2

                                    Cichorium endivia L.

                                 Salotinė garbanotoji trūkažolė ir salotinė plačialapė trūkažolė

                                 2014 3 19, TP 118/3

                                    Cichorium intybus L.

                                 Paprastoji trūkažolė

                                 2005 12 1, TP 172/2

                                    Cichorium intybus L.

                                 Paprastoji trūkažolė

                                 2019 3 19, TP 154/1 red.

                                    Cichorium intybus L.

                                 Salotinė trūkažolė

                                 2018 3 21, TP 173/2

                                    Citrullus lanatus (Thunb.) Matsum. et Nakai

                                 Tikrasis arbūzas

                                 2014 3 19, TP 142/2

                                    Cucumis melo L.

                                 Sėjamasis melionas

                                 2020 4 21, TP 104/2 red.

                                    Cucumis sativus L.

                                 Paprastasis agurkas

                                 2019 3 19, TP 61/2 red. 2

                                    Cucurbita maxima Duchesne

                                 Didysis moliūgas

                                 2015 3 11, TP 155/1

                                    Cucurbita pepo L.

                                 Paprastasis agurotis

                                 2014 3 19, TP 119/1 red.

                                    Cynara cardunculus L.

                                 Dygusis artišokas

                                 2020 3 6, TP 184/2 red.

                                    Daucus carota L.

                                 Paprastoji morka ir pašarinė morka

                                 2008 3 13, TP 49/3

                                    Foeniculum vulgare Mill.

                                 Paprastieji pankoliai

                                 2004 3 25, TP 183/1

                                    Lactuca sativa L.

                                 Sėjamosios salotos

                                 2019 2 15, TP 13/6 red.

                                    Solanum lycopersicum L.

                                 Valgomasis pomidoras

                                 2020 4 21, TP 44/4 red. 4

                                    Petroselinum crispum (Mill.) Nyman ex A. W. Hill

                                 Petražolės

                                 2007 3 21, TP 136/1

                                    Phaseolus coccineus L.

                                 Raudonžiedė pupelė

                                 2007 3 21, TP 9/1

                                    Phaseolus vulgaris L.

                                 Žemaūgė daržinė pupelė ir vijoklinė daržinė pupelė

                                 2013 2 27, TP 12/4

                                    Pisum sativum L. (partim)

                                 Raukšlėtasis žirnis, gliaudomasis žirnis ir cukrinis žirnis

                                 2020 3 6, TP 7/2 red. 3

                                    Raphanus sativus L.

                                 Valgomasis ridikas

                                 2015 3 11, TP 64/2 red. pataisyta

                                    Rheum rhabarbarum L

                                 Daržovinis rabarbaras

                                 2016 4 19, TP 62/1

                                    Scorzonera hispanica L.

                                 Valgomoji gelteklė

                                 2015 3 11, TP 116/1

                                    Solanum melongena L.

                                 Paprastasis baklažanas

                                 2008 3 13, TP 117/1

                                    Spinacia oleracea L.

                                 Daržinis špinatas

                                 2020 3 6, TP 55/5 red. 3

                                    Valerianella locusta (L.) Laterr.

                                 Salotinė sultenė

                                 2007 3 21, TP 75/2

                                    Vicia faba L. (partim)

                                 Paprastoji pupa

                                 2004 3 25, TP 206/1

                                    Zea mays L. (partim)

                                 Paprastasis kukurūzas

                                 2010 3 11, TP 2/3

                                    Solanum habrochaites S. Knapp & D.M. Spooner; Solanum lycopersicum L. x Solanum habrochaites S. Knapp & D.M. Spooner; Solanum lycopersicum L. x Solanum peruvianum (L.) Mill.; Solanum lycopersicum L. x Solanum cheesmaniae (L. Ridley) Fosberg; Solanum pimpinellifolium L. x Solanum habrochaites S. Knapp & D.M. Spooner

                                 Pomidoro poskiepiai

                                 2020 4 21, TP 294/1 red. 4

                                    Cucurbita maxima Duchesne x Cucurbita moschata Duchesne

                                    Cucurbita maxima Duchesne x Cucurbita moschata Duchesne tarprūšiniai hibridai, skirti naudoti kaip poskiepiai

                                 2017 3 15, TP 311/1

                     II PRIEDAS

                        1 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytų rūšių, turinčių atitikti TNAVAS bandymų atlikimo gaires (*), sąrašas

                                    Mokslinis pavadinimas

                                    Bendrinis pavadinimas

                                    TNAVAS gairės

                                    Brassica rapa L.

                                 Paprastoji ropė

                                 2001 4 4, TG/37/10

               “

               (*)  Šių protokolų tekstus galima rasti BAVT svetainėje (www.cpvo.europa.eu).

               (*)  Šių gairių tekstus galima rasti TNAVAS svetainėje (www.upov.int).“

               (*)  Šių protokolų tekstus galima rasti BAVT svetainėje (www.cpvo.europa.eu).

               (*)  Šių gairių tekstus galima rasti TNAVAS svetainėje (www.upov.int).


title: Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2021/2261 2021 m. gruodžio 15 d. kuria iš dalies keičiama Direktyva 2009/65/EB, kiek tai susiję su kolektyvinio investavimo į perleidžiamuosius vertybinius popierius subjektų (KIPVPS) valdymo įmonių naudojimusi pagrindinės informacijos dokumentais (Tekstas svarbus EEE)

text:
2021 12 20

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 455/15

         EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA (ES) 2021/2261
         2021 m. gruodžio 15 d.
         kuria iš dalies keičiama Direktyva 2009/65/EB, kiek tai susiję su kolektyvinio investavimo į perleidžiamuosius vertybinius popierius subjektų (KIPVPS) valdymo įmonių naudojimusi pagrindinės informacijos dokumentais
         (Tekstas svarbus EEE)
         EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
         atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 53 straipsnio 1 dalį,
         atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
         teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
         atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
         laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),
         kadangi:

                     (1)

                     Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/65/EB (3) 78 straipsnyje reikalaujama, kad investicinės bendrovės ir valdymo įmonės parengtų trumpą dokumentą, kuriame būtų pateikta pagrindinė informacija apie investuotojams siūlomų kolektyvinio investavimo į perleidžiamuosius vertybinius popierius subjektų (KIPVPS) pagrindines ypatybes (toliau – pagrindinė informacija investuotojams), kad tie investuotojai pagrįstai galėtų suvokti jiems siūlomų KIPVPS pobūdį bei riziką ir priimti informacija pagrįstus investicinius sprendimus;

                     (2)

                     Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1286/2014 (4) reikalaujama, kad mažmeninių investicinių produktų paketų ir draudimo principu pagrįstų investicinių produktų (MIPP ir DIP) teikėjai, prieš pateikdami MIPP ir DIP neprofesionaliesiems investuotojams, parengtų ir paskelbtų to produkto pagrindinės informacijos dokumentą (toliau – PID), kad tokie neprofesionalieji investuotojai galėtų suprasti ir palyginti MIPP ir DIP pagrindines savybes ir riziką;

                     (3)

                     kolektyvinio investavimo į perleidžiamuosius vertybinius popierius subjektai (KIPVPS) taip pat laikomi MIPP ir DIP, kurių PID reikalaujama pagal Reglamentą (ES) Nr. 1286/2014. Tačiau pagal to reglamento 32 straipsnio 1 dalį valdymo įmonėms, kaip apibrėžta Direktyvos 2009/65/EB 2 straipsnio 1 dalies b punkte, investicinėms bendrovėms, kaip nurodyta tos direktyvos 27 straipsnyje, ir asmenims, konsultuojantiems KIPVPS investicinių vienetų klausimais arba tuos vienetus parduodantiems, kaip nurodyta tos direktyvos 1 straipsnio 2 dalyje, iki 2021 m. gruodžio 31 d. netaikomos tame reglamente nustatytos pareigos, taigi ir reikalavimas parengti PID (toliau – pereinamojo laikotarpio priemonė);

                     (4)

                     Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2017/653 (5) Reglamentas (ES) Nr. 1286/2014 papildomas techniniais reguliavimo standartais, susijusiais su PID pateikimu, turiniu ir standartiniu formatu, rizikos ir grąžos pateikimo ir išlaidų apskaičiavimo metodika, PID esančios informacijos peržiūros sąlygomis ir minimaliu dažnumu bei PID pateikimo neprofesionaliesiems investuotojams sąlygomis;

                     (5)

                     2021 m. rugsėjo 7 d. Komisija priėmė Deleguotąjį reglamentą, kuriuo iš dalies keičiami Deleguotajame reglamente (ES) 2017/653 nustatyti techniniai reguliavimo standartai, susiję su pagrindine veiklos rezultatų scenarijų rengimo metodika ir jų pateikimu, išlaidų pateikimu ir suminių išlaidų rodiklių apskaičiavimo metodika, informacijos apie ankstesnės veiklos rezultatus turiniu ir pateikimu bei išlaidų pagal įvairias investavimo galimybes teikiančius MIPP ir DIP pateikimu bei MIPP ir DIP teikėjams, siūlantiems Reglamento (ES) Nr. 1286/2014 32 straipsnyje nurodytų fondų investicinius vienetus kaip pagrindines investavimo galimybes, taikomos pereinamojo laikotarpio priemonės suderinimu su pratęsta tame straipsnyje nustatyta pereinamojo laikotarpio priemone. To deleguotojo reglamento taikymo pradžios data yra 2022 m. liepos 1 d., tačiau svarbu atsižvelgti į poreikį suteikti valdymo įmonėms, investicinėms bendrovėms ir asmenims, konsultuojantiems KIPVPS ir ne KIPVPS investicinių vienetų klausimais ar tuos vienetus parduodantiems, pakankamai laiko pasirengti pereinamojo laikotarpio priemonės taikymo pabaigai ir kartu pareigai rengti PID;

                     (6)

                     siekiant užtikrinti, kad poreikis suteikti pakankamai laiko pasirengti pareigai rengti PID būtų patenkintas, Reglamentas (ES) Nr. 1286/2014 buvo iš dalies pakeistas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/2259 (6), pratęsiant pereinamojo laikotarpio priemonės galiojimą iki 2022 m. gruodžio 31 d.;

                     (7)

                     pagrindinė informacija investuotojams ir PID apima iš esmės tuos pačius informavimo reikalavimus. Todėl būtina užtikrinti, kad neprofesionalieji investuotojai į MIPP ir DIP, norintys įsigyti KIPVPS investicinių vienetų, nuo 2023 m. sausio 1 d. negautų abiejų tų dokumentų dėl to paties finansinio produkto. Todėl reikėtų nustatyti, kad PID turėtų būti laikomas atitinkančiu pagrindinei informacijai investuotojams taikomus reikalavimus. Be to, investicinės bendrovės ir valdymo įmonės turėtų ir toliau rengti pagrindinę informaciją investuotojams pagal Direktyvą 2009/65/EB kitiems nei neprofesionaliesiems investuotojams, išskyrus atvejus, kai jos nusprendžia parengti PID, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 1286/2014. Tokiais atvejais kompetentingos institucijos neturėtų reikalauti, kad investicinės bendrovės ir valdymo įmonės pateiktų pagrindinę informaciją investuotojams, ir tiems investuotojams turėtų būti pateikiamas tik PID;

                     (8)

                     todėl Direktyva 2009/65/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista,

               PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

            1 straipsnis
            Direktyvoje 2009/65/EB įterpiamas šis straipsnis:

                  „82a straipsnis

                     1.   Valstybės narės užtikrina, kad jei investicinė bendrovė arba valdymo įmonė bet kurio jos valdomo bendrojo investicinio fondo atveju parengia, pateikia, patikslina ir išverčia pagrindinės informacijos dokumentą, atitinkantį Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1286/2014 (*1) nustatytus pagrindinės informacijos dokumentų reikalavimus, kompetentingos institucijos laiko, kad tas pagrindinės informacijos dokumentas atitinka pagrindinei informacijai investuotojams taikomus reikalavimus, nustatytus šios direktyvos 78–82 ir 94 straipsniuose.

                     2.   Valstybės narės užtikrina, kad kompetentingos institucijos nereikalautų, kad investicinė bendrovė arba valdymo įmonė bet kurio jos valdomo bendrojo investicinio fondo atveju parengtų pagrindinę informaciją investuotojams pagal šios direktyvos 78–82 ir 94 straipsnius, jei ji parengia, pateikia, patikslina ir išverčia pagrindinės informacijos dokumentą, atitinkantį Reglamente (ES) Nr. 1286/2014 nustatytus reikalavimus dėl pagrindinės informacijos dokumentų.

            2 straipsnis

               1.   Valstybės narės ne vėliau kaip 2022 m. birželio 30 d. priima ir paskelbia nuostatas, būtinas, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.
               Tas nuostatas jos taiko nuo 2023 m. sausio 1 d.
               Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

               2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

            3 straipsnis
            Ši direktyva įsigalioja kitą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

            4 straipsnis
            Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

            Priimta Strasbūre 2021 m. gruodžio 15 d.

                  Europos Parlamento vardu

                  Pirmininkas

               D. M. SASSOLI

                  Tarybos vardu

                  Pirmininkas

               A. LOGAR

            (1)  2021 m. spalio 20 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

            (2)  2021 m. lapkričio 23 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2021 m. gruodžio 9 d. Tarybos sprendimas.

            (3)  2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/65/EB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektais (KIPVPS), derinimo (OL L 302, 2009 11 17, p. 32).

            (4)  2014 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1286/2014 dėl mažmeninių investicinių produktų paketų ir draudimo principu pagrįstų investicinių produktų (MIPP ir DIP) pagrindinės informacijos dokumentų (OL L 352, 2014 12 9, p. 1).

            (5)  2017 m. kovo 8 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2017/653, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1286/2014 dėl mažmeninių investicinių produktų paketų ir draudimo principu pagrįstų investicinių produktų (MIPP ir DIP) pagrindinės informacijos dokumentų papildomas techniniais reguliavimo standartais, susijusiais su pagrindinės informacijos dokumentų pateikimu, turiniu, peržiūra ir patikslinimu ir reikalavimo pateikti tokius dokumentus įvykdymo sąlygomis (OL L 100, 2017 4 12, p. 1).

            (6)  2021 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/2259, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1286/2014 dėl valdymo įmonėms, investicinėms bendrovėms ir asmenims, konsultuojantiems kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektų (KIPVPS) ir ne KIPVPS investicinių vienetų klausimais arba šiuos vienetus parduodantiems, taikomos pereinamojo laikotarpio priemonės pratęsimo (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 1).