title: 2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/148/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su asbesto veikimu darbe (Tekstas svarbus EEE)

text:
16.12.2009

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 330/28

      EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA 2009/148/EB
   2009 m. lapkričio 30 d.
   dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su asbesto veikimu darbe
   (kodifikuota redakcija)
   (Tekstas svarbus EEE)
   EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 137 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,
   atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
   pasikonsultavę su Regionų komitetu,
   laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (2),
   kadangi:

               (1)

               1983 m. rugsėjo 19 d. Tarybos direktyva 83/477/EEB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su asbesto poveikiu darbe (antroji atskira Direktyva, kaip numatyta Direktyvos 80/1107/EEB 8 straipsnyje) (3) buvo keletą kartų iš esmės keičiama (4). Taigi, siekiant aiškumo ir racionalumo, ši direktyva turėtų būti kodifikuota.

               (2)

               Asbestas yra ypač pavojinga medžiaga, galinti sukelti sunkias ligas ir su kuria susiduriama daugelyje darbo situacijų; todėl daug darbuotojų kyla potenciali rizika sveikatai. Krokidolitas pripažįstamas ypač pavojinga asbesto rūšimi.

               (3)

               Nors remiantis dabartinėmis mokslo žiniomis negalima nustatyti ribos, žemiau kurios rizika sveikatai nebegresia, tačiau sumažinus asbesto veikimą sumažės ir asbesto sukeliamų ligų rizika. Todėl būtina numatyti specialių suderintų priemonių dėl darbuotojų apsaugos nuo asbesto veikimo priėmimą. Taigi šioje direktyvoje įtvirtinti būtiniausi reikalavimai, kurie bus peržiūrimi, remiantis šioje srityje įgyta patirtimi ir technologijų pažanga.

               (4)

               Nors tyrimas optiniu mikroskopu neleidžia suskaičiuoti mažiausių sveikatai kenksmingų plaušelių, toks metodas yra dažniausiai naudojamas tiksliam asbesto matavimui.

               (5)

               Svarbios prevencinės priemonės, skirtos apsaugoti asbesto veikimą patiriančių darbuotojų sveikatą, ir valstybėms narėms numatyta pareiga prižiūrėti tokių darbuotojų sveikatą.

               (6)

               Siekiant užtikrinti aiškią plaušelių apibrėžtį, juos reikia apibrėžti naudojant mineralogines sąvokas arba nurodant jų Cheminių medžiagų santrumpų registravimo tarnybos (toliau – CAS) numerį.

               (7)

               Nedarant poveikio kitoms Bendrijos normoms dėl prekybos asbestu ir jo naudojimo, su asbesto veikimu susijusios veiklos ribojimas turėtų būti itin svarbus su tokiu veikimu susijusių ligų prevencijai.

               (8)

               Pranešimo apie veiklą, kurią vykdant patiriamas asbesto veikimas, sistema turėtų būti priderinta prie naujų darbo situacijų.

               (9)

               Nepakanka uždrausti naudoti asbestą purškimo būdu, kad asbesto plaušeliai neišsiskirtų į atmosferą. Taip pat svarbu uždrausti veiklą, kurią vykdydami darbuotojai asbesto gavybos arba asbesto turinčių produktų gamybos ir perdirbimo metu, arba produktų, į kuriuos sąmoningai buvo įdėta asbesto plaušelių, gamybos ir perdirbimo metu yra veikiami asbesto plaušelių, atsižvelgiant į didelį nenuspėjamą veikimo lygį.

               (10)

               Atsižvelgiant į naujausias technines žinias, būtina apibrėžti asbesto koncentracijai ore nustatyti taikomą bandinių ėmimo metodiką ir plaušelių skaičiavimo metodą.

               (11)

               Nors dar neįmanoma nustatyti ribinį veikimo dydį, žemiau kurio asbestas nebekelia vėžinio susirgimo rizikos, reikia iki minimumo sumažinti asbesto veikimą darbuotojams darbe.

               (12)

               Turi būti reikalaujama, kad prieš pradėdami asbesto pašalinimo darbus, darbdaviai būtų pripažinę asbesto buvimą pastatuose arba būtų padarę tokią prezumpciją bei būtų pranešę šią informaciją kitiems asmenims, kurie gali būti veikiami asbesto jį naudojant, atliekant pastato remonto ar kitą veiklą pastate arba ant pastato.

               (13)

               Turi būti užtikrinta, kad griovimo ar asbesto pašalinimo darbą atliktų įmonės, susipažinusios su visomis atsargumo priemonėmis, kurių reikėtų imtis darbuotojams apsaugoti.

               (14)

               Turi būti organizuojamas specialus darbuotojų, veikiamų asbesto arba galinčių patirti jo veikimą, mokymas, kad labai sumažėtų su šiuo veikimu susijusi rizika.

               (15)

               Atsižvelgiant į naujausias medicinos žinias reikėtų numatyti veikiamų darbuotojų klinikinės priežiūros praktines rekomendacijas, kad būtų kuo anksčiau nustatytos su asbestu susijusios patologijos.

               (16)

               Siūlomo veiksmo tikslo, t. y. pagerinti darbuotojų apsaugą nuo rizikos, susijusios su asbesto veikimu darbe, valstybės narės negali deramai pasiekti, ir kadangi dėl siūlomo veiksmo masto arba poveikio to tikslo būtų geriau siekti Bendrijos lygiu, Bendrija pagal Sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti.

               (17)

               Šios direktyvos nuostatos konkrečiai prisidedama prie vidaus rinkos socialinės dimensijos įgyvendinimo. Šios nuostatos tėra būtiniausios, kad nebūtų nereikalingai kliudoma kurti mažųjų ir vidutinių įmonių ir jų vystyti.

               (18)

               Ši direktyva neturi daryti poveikio valstybių narių įsipareigojimams, susijusiems su direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę terminais, numatytais II priedo B dalyje,

         PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:
   1 straipsnis
   1.   Šia direktyva siekiama apsaugoti darbuotojus nuo rizikos sveikatai, įskaitant šios rizikos, atsirandančios arba galinčios atsirasti dėl asbesto veikimo darbe, prevenciją.
   Ji nustato šio veikimo ribines vertes ir kitus specialius reikalavimus.
   2.   Ši direktyva nedaro poveikio valstybių narių teisei taikyti ar priimti įstatymus ir kitus teisės aktus, užtikrinančius didesnę darbuotojų apsaugą, visų pirma pakeičiant asbestą mažiau pavojingomis medžiagomis.
   2 straipsnis
   Šioje direktyvoje asbestas reiškia šiuos pluoštinius silikatus:

               a)

               asbesto aktinolitas, CAS Nr. 77536–66–4 (5);

               b)

               asbestas griuneritas (amozitas) CAS Nr. 12172–73–5 (5);

               c)

               antofilitas, CAS Nr. 77536–67–5 (5);

               d)

               chrizotilas, CAS Nr. 12001–29–5 (5);

               e)

               krokidolitas, CAS Nr. 12001–28–4 (5);

               f)

               tremolitas, CAS Nr. 77536–68–6 (5).

         3 straipsnis
   1.   Ši direktyva taikoma veiklai, kurią vykdydami darbuotojai patiria arba gali patirti iš asbesto ar iš asbesto turinčių medžiagų kylančių dulkių veikimą.
   2.   Jeigu kuri nors veikla gali kelti riziką, susijusią su iš asbesto ar iš asbesto turinčių medžiagų kylančių dulkių veikimu, ši rizika turi būti vertinama nustatant šių dulkių veikimo darbuotojams pobūdį ir laipsnį.
   3.   Jeigu veikimas darbuotojui yra atsitiktinis ir mažo intensyvumo ir jeigu iš 2 dalyje nurodyto rizikos vertinimo rezultatų matyti, kad darbo aplinkos ore nebus viršyta asbesto veikimo ribinė vertė, 4, 18 ir 19 straipsniai gali būti netaikomi, jeigu darbas susijęs su:

               a)

               trumpa, nenuolatine remonto veikla, kurią vykdant tvarkomos tik netrapios medžiagos;

               b)

               nesuardytų medžiagų, kuriose asbesto plaušeliai yra tvirtai susiję su rišikliu, pašalinimu;

               c)

               asbesto turinčių medžiagų, kurios yra geros būklės, kapsuliavimu ar sandariu įpakavimu;

               d)

               oro priežiūra ir kontrole bei bandinių ėmimu, kad būtų nustatyta, ar konkrečioje medžiagoje yra asbesto.

         4.   Valstybės narės, pasikonsultavusios su socialiniais partneriais pagal nacionalinę teisę ir praktiką, nustato atsitiktinio ir mažo intensyvumo veikimo nustatymo praktines rekomendacijas, kaip numatyta 3 dalyje.
   5.   Dėl šio straipsnio 2 dalyje nurodyto vertinimo konsultuojamasi su įmonės arba organizacijos darbuotojais ir (arba) jų atstovais. Jis peržiūrimas, jeigu yra priežasčių manyti, kad jis neteisingas, arba iš esmės pasikeitus darbo sąlygoms.
   4 straipsnis
   1.   Atsižvelgiant į 3 straipsnio 3 dalį, imamasi 2–5 dalyje nurodytų priemonių.
   2.   3 straipsnio 1 dalyje nurodytai veiklai taikoma pranešimo sistema, kurią tvarko valstybės narės atsakinga valdžios institucija.
   3.   Prieš pradėdamas darbus darbdavys pateikia 2 dalyje nurodytą pranešimą valstybės narės atsakingai valdžios institucijai, vadovaudamasis nacionaliniais įstatymais ir kitais teisės aktais.
   Šiame pranešime bent trumpai aprašoma:

               a)

               darbo zonos vieta;

               b)

               naudojamo ar tvarkomo asbesto rūšis ir kiekiai;

               c)

               veiklos rūšys ir taikomi procesai;

               d)

               darbuotojų, kurie yra veikiami, skaičius;

               e)

               darbo pradžios data ir trukmė;

               f)

               priemonės, kurių buvo imtasi asbesto veikimui darbuotojams sumažinti.

         4.   Įmonių ar organizacijų darbuotojai ir (arba) jų atstovai turi turėti galimybę susipažinti su savo įmonės ar organizacijos dokumentais, pateikiamais kaip numatyta 2 dalyje vadovaujantis nacionalinės teisės aktais.
   5.   Kiekvieną kartą, kai pasikeitus darbo sąlygoms gali labai padidėti iš asbesto arba iš asbesto turinčių medžiagų kylančių dulkių veikimas, pateikiamas naujas pranešimas.
   5 straipsnis
   Asbestą draudžiama naudoti purškimo metodu ir taikant kitus darbo metodus, kurių metu naudojamos mažo tankio (mažiau nei 1 g/cm3) izoliacinės ar garsui nelaidžios medžiagos, kuriose yra asbesto.
   Nedarant poveikio kitų Bendrijos nuostatų dėl prekybos asbestu ir jo naudojimo taikymui, draudžiama veikla, kurios metu darbuotojai yra veikiami asbesto plaušelių išgaunant asbestą arba gaminant ir perdirbant asbesto produktus, arba gaminant ir perdirbant produktus, į kuriuos buvo sąmoningai įdėta asbesto, išskyrus produktų, gautų po griovimo ir asbesto pašalinimo, apdorojimo ir šalinimo veiklą.
   6 straipsnis
   Vykdant visas 3 straipsnio 1 dalyje išvardytas veiklas, iš asbesto ar iš asbesto turinčių medžiagų kylančių dulkių veikimas darbuotojams darbo vietoje turi būti sumažintas iki minimumo ir bet kuriuo atveju - žemiau 8 straipsnyje nustatytų ribinių verčių, visų pirma imantis šių priemonių:

               a)

               darbuotojų, kurie yra veikiami arba gali būti veikiami iš asbesto ar iš asbesto turinčių medžiagų kylančių dulkių, skaičius sumažinamas iki mažiausio įmanomo skaičiaus;

               b)

               darbo procesas turi būti organizuojamas taip, kad nesusidarytų asbesto dulkės arba, jeigu paaiškėja, kad tai neįmanoma, vengti asbesto dulkių išleidimo į orą;

               c)

               visi pastatai ir įrengimai, naudojami asbestui apdoroti, turi būti reguliariai veiksmingai valomi bei prižiūrimi;

               d)

               asbestas ar dulkes sukeliančios asbesto turinčios medžiagos turi būti laikomos ir vežamos tinkamoje sandarioje pakuotėje;

               e)

               atliekos turi būti kuo greičiau surenkamos ir išvežamos iš darbo vietos tinkamoje sandarioje pakuotėje su etikete, kurioje nurodoma, kad pakuotėje yra asbestas; ši priemonė netaikoma kasybos darbams; šios atliekos tvarkomos laikantis 1991 m. gruodžio 12 d. Tarybos direktyvos 91/689/EEB dėl pavojingų atliekų (6).

         7 straipsnis
   1.   Atsižvelgus į pradinio rizikos vertinimo rezultatus bei siekiant užtikrinti 8 straipsnyje nustatytų ribinių verčių laikymąsi, asbesto plaušelių koncentracija darbo aplinkos ore matuojama reguliariai.
   2.   Bandiniai turi būti imami taip, kad jie rodytų darbuotojo individualiai patirtą iš asbesto ar iš asbesto turinčių medžiagų kylančių dulkių veikimą.
   3.   Bandiniai paimami pasitarus su darbuotojais ir (arba) jų atstovais įmonėje ar organizacijoje.
   4.   Bandinius paima reikalaujamą kvalifikaciją turintys darbuotojai. Paimti bandiniai vėliau tiriami 6 dalyje nustatyta tvarka laboratorijose, kuriose yra įranga plaušeliams skaičiuoti.
   5.   Bandinių ėmimo trukmė turi būti tokia, kad, matuojant ar atliekant skaičiavimus pagal laiką, būtų galima nustatyti tipišką veikimą per aštuonių valandų referencinį laikotarpį (pamainą).
   6.   Pirmenybė teikiama plaušelių skaičiavimui fazinio kontrasto mikroskopu taikant 1997 m. Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) rekomenduotą metodą (7) arba bet kurį kitą lygiaverčius rezultatus duodantį metodą.
   Siekiant išmatuoti asbesto koncentraciją ore, kaip nurodyta 1 dalyje, atsižvelgiama tik į ilgesnius nei 5 mikrometrai ir siauresnius nei 3 mikrometrai plaušelius, kurių ilgio ir pločio santykis didesnis negu 3:1.
   8 straipsnis
   Darbdaviai užtikrina, kad nė vienas darbuotojas nepatirtų asbesto koncentracijos ore, viršijančios 0,1 plaušelių/cm3, kuris yra apskaičiuotas per aštuonių valandų laikotarpį (TWA) vidurkis.
   9 straipsnis
   Pakeitimai, būtini suderinti šios direktyvos I priedą su technikos pažanga, priimami 1989 m. birželio 12 d. Tarybos direktyvos 89/391/EEB dėl priemonių darbuotojų saugai ir sveikatos apsaugai darbe gerinti nustatymo (8) 17 straipsnyje nurodyta tvarka.
   10 straipsnis
   1.   Viršijus 8 straipsnyje nustatytas ribines vertes, turi būti nustatomos šių verčių viršijimo priežastys ir nedelsiant imtasi atitinkamų priemonių padėčiai ištaisyti.
   Darbas užterštoje teritorijoje tęsiamas tik po to, kai buvo imtasi reikiamų priemonių darbuotojams apsaugoti.
   2.   Siekiant patikrinti šio straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodytų priemonių veiksmingumą, nedelsiant iš naujo nustatoma asbesto koncentracija ore.
   3.   Jeigu veikimo negalima sumažinti kitomis priemonėmis ir, jeigu tam, kad būtų laikomasi ribinių verčių, reikia dėvėti individualias kvėpavimo apsaugos priemones, toks dėvėjimas negali būti pastovus ir dėvėjimo laikas turi būti ribojamas iki kiekvienam darbuotojui reikalingo minimumo. Per visą darbo laiką, per kurį reikalaujama naudoti individualias kvėpavimo apsaugos priemones, turi būti numatytos pertraukos, atitinkančios fizines ir klimato sąlygas ir, jei reikia, konsultuojantis su darbuotojais ir (arba) jų atstovais, pagal nacionalinę teisę ir praktiką.
   11 straipsnis
   Prieš pradėdami griovimo ar remonto darbus, darbdaviai, prireikus gavę iš pastatų savininkų informaciją, imasi visų priemonių, būtinų nustatyti asbesto galinčias turėti medžiagas.
   Kilus abejonėms dėl asbesto buvimo medžiagoje ar konstrukcijoje, turi būti laikomasi šios direktyvos taikytinų nuostatų.
   12 straipsnis
   Tam tikrai veiklai, kaip antai griovimo, pašalinimo, remonto ir priežiūros, kurią atliekant, nepaisant to, kad siekiant sumažinti asbesto koncentraciją ore buvo imtasi prevencinių techninių priemonių, iš anksto numatoma viršyti 8 straipsnyje nustatytas ribines vertes, darbdavys turi nustatyti priemones, skirtas darbuotojų apsaugai užtikrinti jiems vykdant šią veiklą, visų pirma:

               a)

               išduoti darbuotojams dėvėti privalomas kvėpavimo ir kitas asmenines apsaugos priemones;

               b)

               iškabinti įspėjamuosius ženklus, kad iš anksto numatoma viršyti 8 straipsnyje nustatytas ribines vertes; ir

               c)

               užkirsti kelią asbesto ar asbesto turinčius medžiagų dulkėms pasklisti už pastatų ar darbo zonos ribų.

         Prieš vykdant šią veiklą dėl šių priemonių konsultuojamasi su įmonės ar organizacijos darbuotojais ir (arba) jų atstovais.
   13 straipsnis
   1.   Prieš atliekant griovimo darbus arba šalinant asbestą ir (arba) asbesto turinčius produktus iš pastatų, statinių, gamyklų, įrenginių ar laivų, parengiamas darbo planas.
   2.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodytame plane turi būti numatytos priemonės, užtikrinančios darbuotojų saugą ir sveikatą darbo vietoje.
   Plane visų pirma būtina nurodyti, kad:

               a)

               asbestas ir (arba) asbesto turintys produktai turi būti išvežti prieš panaudojant griovimo techniką, išskyrus tuos atvejus, kai darbuotojams kiltų didesnė rizika nei tuo atveju, kai asbestas ir (arba) asbesto turintys produktai būtų palikti vietoje;

               b)

               prireikus darbuotojai aprūpinami 12 straipsnio pirmos pastraipos a punkte nurodytomis asmeninėmis apsaugos priemonėmis;

               c)

               baigus asbesto griovimo ar šalinimo darbus, pagal nacionalinės teisės aktus ir praktiką turi būti patikrinta, ar darbo vietoje nėra asbesto veikimo rizikos.

         Kompetentingoms valdžios institucijoms pareikalavus, plane turi būti pateikta informacija apie:

               a)

               darbo pobūdį ir numatomą jo trukmę;

               b)

               darbo atlikimo vietą;

               c)

               taikomus metodus, kai dirbama su asbestu ar asbesto turinčiomis medžiagomis;

               d)

               įrangos, naudojamos:

                           i)

                           darbuotojų apsaugai ir nukenksminimui,

                           ii)

                           kitiems darbo vietoje ar netoli jos esantiems asmenims apsaugoti charakteristikas.

         3.   Prieš pradedant numatomą darbą kompetentingų valdžios institucijų prašymu jos informuojamos apie 1 dalyje nurodytą planą.
   14 straipsnis
   1.   Darbdaviai turi tinkamai apmokyti visus darbuotojus, kurie patiria arba gali patirti iš asbesto ar iš asbesto turinčių medžiagų kylančių dulkių veikimą. Toks mokymas darbuotojams turi būti rengiamas periodiškai ir nemokamai.
   2.   Mokymo turinys turi būti darbuotojams lengvai suprantamas. Mokymas turi sudaryti galimybes jiems įgyti būtinas žinias ir įgūdžius prevencijos ir saugos srityse, ypač apie:

               a)

               asbesto savybes ir jo poveikį sveikatai, įskaitant sinergetinį tabako vartojimo poveikį;

               b)

               produktų arba medžiagų, galinčių turėti asbesto, rūšis;

               c)

               darbą, kurį atliekant galėtų pasireikšti asbesto veikimas, ir prevencinių kontrolės priemonių veikimui sumažinti svarbą;

               d)

               saugaus darbo praktiką, kontrolės priemones ir apsaugos priemones;

               e)

               atitinkamą kvėpavimo apsaugos priemonių svarbą, pasirinkimą, atranką, trūkumus ir tinkamą naudojimą;

               f)

               skubių priemonių procedūras;

               g)

               nukenksminimo procedūras;

               h)

               atliekų šalinimą;

               i)

               sveikatos priežiūros reikalavimus.

         3.   Praktinės rekomendacijos dėl asbestą šalinančių darbuotojų mokymo turi būti parengtos Bendrijos lygiu.
   15 straipsnis
   Prieš vykdydamos asbesto griovimo ar pašalinimo darbus, įmonės turi pateikti įrodymų, kad jos sugeba dirbti šioje srityje. Koks turi būti įrodymas, nustatoma pagal nacionalinės teisės aktus ir (arba) praktiką.
   16 straipsnis
   1.   Kiekvienai 3 straipsnio 1 dalyje nurodytai veiklai laikantis 3 straipsnio 3 dalies turi būti imamasi atitinkamų priemonių siekiant užtikrinti, kad:

               a)

               vietos, kuriose vykdoma ši veikla:

                           i)

                           būtų aiškiai apibrėžtos ir pažymėtos įspėjamaisiais ženklais;

                           ii)

                           būtų prieinamos tik tiems darbuotojams, kurie dėl atliekamo darbo ar pareigų turi į jas patekti;

                           iii)

                           būtų paskelbtos teritorija, kurioje draudžiama rūkyti;

               b)

               būtų įrengtos vietos darbuotojams valgyti ir atsigerti, nerizikuojant užsiteršti asbesto dulkėmis;

               c)

               darbuotojai būtų aprūpinti tinkamais darbo ar apsauginiais drabužiais; šie darbo ar apsauginiai drabužiai turi likti įmonėje; tačiau jie gali būti skalbiami kitose specialiai tam įrengtose įmonėse, jeigu įmonė pati jų neskalbia; drabužiai turi būti pervežami uždaruose konteineriuose;

               d)

               darbo ar apsauginiai drabužiai bei kasdieniniai drabužiai būtų saugomi atskirai;

               e)

               darbuotojai būtų aprūpinti reikiamomis ir tinkamomis prausimuisi ir tualetui patalpomis, taip pat dušais, jeigu darbo metu kyla dulkės;

               f)

               apsaugos priemonės būtų laikomos tik tam skirtoje vietoje ir kiekvieną kartą panaudojus patikrinamos ir išvalomos; būtų imamasi tinkamų priemonių siekiant pataisyti priemones su defektais prieš tolesnį jų naudojimą arba pakeičiant jas kitomis.

         2.   Iš darbuotojų negalima reikalauti padengti priemonių, kurių buvo imtasi taikant 1 dalies nuostatas, išlaidų.
   17 straipsnis
   1.   Vykdant 3 straipsnio 1 dalyje nurodytą veiklą, turi būti imamasi atitinkamų priemonių siekiant užtikrinti, kad įmonės ar organizacijos darbuotojai ir jų atstovai gautų tinkamą informaciją apie:

               a)

               galimą riziką sveikatai, atsirandančią dėl dulkių, kylančių iš asbesto ar asbesto turinčių medžiagų;

               b)

               įstatymų nustatytas ribines vertes ir poreikį kontroliuoti oro kokybę;

               c)

               higienos reikalavimus, įskaitant būtinybę susilaikyti nuo rūkymo;

               d)

               atsargumo priemones, į kurias reikia atsižvelgti dėvint ar naudojant apsaugines priemones ir drabužius;

               e)

               specialias atsargumo priemones, skirtas galimam asbesto veikimui sumažinti.

         2.   Be 1 dalyje išvardytų priemonių, laikantis 3 straipsnio 3 dalies turi būti imtasi atitinkamų priemonių, kad:

               a)

               įmonės ar organizacijos darbuotojai ir (arba) jų atstovai galėtų susipažinti su asbesto koncentracijos ore matavimų rezultatais ir jiems būtų paaiškinta šių rezultatų svarba;

               b)

               jei rezultatai viršija 8 straipsnyje nurodytas ribines vertes, atitinkami įmonės ar organizacijos darbuotojai ir jų atstovai būtų kuo skubiau apie tai informuojami nurodant priežastį, o su įmonės ar organizacijos darbuotojais ir (arba) jų atstovais būtų konsultuojamasi dėl priemonių, kurių reikia imtis arba, avarinės situacijos atveju, – jie būtų informuojami apie priemones, kurių buvo imtasi.

         18 straipsnis
   1.   2–5 dalyse nurodytos priemonės turi būti priimtos laikantis 3 straipsnio 3 dalies.
   2.   Prieš pradedant darbą, kurį vykdant iš asbesto ar asbesto turinčių medžiagų kyla dulkių, turi būti vertinama kiekvieno darbuotojo sveikatos būklė.
   Šio vertinimo metu tikrinama ir krūtinės ląsta. I priede pateikiamos praktinės rekomendacijos, kuriomis valstybės narės gali remtis atlikdamos darbuotojų klinikinę priežiūrą; šios rekomendacijos Direktyvos 89/391/EEB 17 straipsnyje nurodyta tvarka turi būti derinamos su technikos pažanga.
   Naujas vertinimas turi būti atliekamas ne rečiau kaip kartą per trejus metus, kol dirbama patiriant kenksmingą asbesto veikimą.
   Kiekvieno darbuotojo individuali sveikatos byla rengiama laikantis nacionalinės teisės ir (arba) praktikos.
   3.   Atlikus 2 dalies antroje pastraipoje nurodytą klinikinę priežiūrą, gydytojas ar už darbuotojų medicininę priežiūrą atsakinga institucija, laikydamasi nacionalinės teisės aktų, pateikia nuomonę dėl individualių apsaugos ar prevencijos priemonių, kurių turi būti imtasi, arba nustato tokias priemones.
   Prireikus, tokios priemonės gali apimti ir atitinkamo darbuotojo pašalinimą iš visų vietų, kuriose darbuotojas veikiamas asbesto.
   4.   Darbuotojams turi būti suteikiama informacija apie jų sveikatos būklės vertinimą, kuris gali būti atliktas pasibaigus asbesto veikimui, ir teikiamos konsultacijos.
   Už darbuotojų medicininę priežiūrą atsakingas gydytojas arba institucija gali nurodyti, kad medicininė priežiūra turi būti tęsiama ir pasibaigus kenksmingam asbesto veikimui, iki, jų manymu, tai yra būtina suinteresuotojo asmens sveikatai apsaugoti.
   Tokia nuolatinė priežiūra atliekama laikantis nacionalinės teisės ir (arba) praktikos.
   5.   Atitinkamas darbuotojas arba darbdavys gali prašyti peržiūrėti šio straipsnio 3 dalyje nurodyto vertinimo rezultatus laikantis nacionalinės teisės.
   19 straipsnis
   1.   2, 3 ir 4 dalyse nurodytos priemonės turi būti priimtos laikantis 3 straipsnio 3 dalies.
   2.   3 straipsnio 1 dalyje nurodytą veiklą vykdančius darbuotojus darbdavys privalo įrašyti į apskaitos žurnalą, nurodydamas veiklos pobūdį, trukmę ir patirtą asbesto veikimą. Gydytojas ir (arba) už medicininę priežiūrą atsakinga institucija turi teisę susipažinti su šiuo apskaitos žurnalu. Kiekvienas darbuotojas turi teisę susipažinti su apskaitos žurnale įrašytais duomenimis apie jį. Darbuotojai ir (arba) jų atstovai turi teisę susipažinti su šiame žurnale esančia anonimine bendra informacija.
   3.   Laikantis nacionalinės teisės ir (arba) praktikos 2 dalyje nurodytas apskaitos žurnalas ir 18 straipsnio 2 dalies ketvirtoje pastraipoje nurodytos individualios medicininės bylos saugomi ne mažiau kaip 40 metų nuo asbesto veikimo pabaigos.
   4.   Laikantis nacionalinės teisės ir (arba) praktikos 3 dalyje nurodyti dokumentai pateikiami atsakingai institucijai, kai įmonė nutraukia veiklą.
   20 straipsnis
   Valstybės narės numato tinkamas sankcijas, taikytinas už pagal šią direktyvą priimtų nacionalinės teisės aktų pažeidimus. Šios sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios.
   21 straipsnis
   Valstybės narės tvarko diagnozuotų asbestozės ir mezoteliomos atvejų registrą.
   22 straipsnis
   Kas penkerius metus valstybės narės teikia Komisijai šios direktyvos praktinio įgyvendinimo ataskaitą; ši ataskaita teikiama naudojant bendros ataskaitos specialiojo skyriaus formą, kaip tai numatyta Direktyvos 89/391/EEB 17a straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse, ir ja remdamasi Komisija atlieka vertinimą pagal minėto 17a straipsnio 4 dalį.
   23 straipsnis
   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės nuostatų tekstus.
   24 straipsnis
   Direktyva 83/477/EEB su pakeitimais, padarytais direktyvomis, nurodytomis II priedo A dalyje, yra panaikinama nedarant poveikio valstybių narių įsipareigojimams, susijusiems su direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę terminais, numatytais II priedo B dalyje.
   Nuorodos į panaikintą direktyvą laikomos nuorodomis į šią direktyvą ir skaitomos pagal III priede pateiktą atitikties lentelę.
   25 straipsnis
   Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
   26 straipsnis
   Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

      Priimta Briuselyje 2009 m. lapkričio 30 d.

            Europos Parlamento vardu

            Pirmininkas

         J. BUZEK

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         B. ASK

      (1)  2009 m. birželio 10 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

      (2)  2009 m. spalio 20 d. Europos Parlamento nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2009 m. lapkričio 26 d. Tarybos sprendimas.

      (3)  OL L 263, 1983 9 24, p. 25.

      (4)  Žr. II priedo A dalį.

      (5)  Cheminių medžiagų santrumpų registravimo tarnybos (CAS) suteikiamas numeris.

      (6)  OL L 377, 1991 12 31, p. 20.

      (7)  Plaušelių koncentracijos ore nustatymas. Rekomenduojamas metodas naudojant fazinio kontrasto optinį mikroskopą (membraninio filtro metodas). PSO, Ženeva 1997 m. (ISBN 92–4-154496–1).

      (8)  OL L 183, 1989 6 29, p. 1.

      I PRIEDAS

         Darbuotojų klinikinės priežiūros praktinės rekomendacijos, nurodytos 18 straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje

                  1.

                  Remiantis šiuolaikinėmis žiniomis laisvų asbesto plaušelių veikimas gali sukelti šias ligas:

                              —

                              asbestozę,

                              —

                              mezoteliomą,

                              —

                              bronchų vėžį,

                              —

                              skrandžio ir žarnyno vėžį.

                  2.

                  Gydytojas ir (arba) valdžios institucija, atsakinga už darbuotojų, dirbančių su asbestu, medicinos priežiūrą, turi būti susipažinę su asbesto veikimo kiekvienam darbuotojui sąlygomis ir aplinkybėmis.

                  3.

                  Darbuotojų sveikatos būklė tikrinama laikantis darbo medicinos principų ir praktikos. Tikrinimas turėtų apimti bent šias priemones:

                              —

                              darbuotojų medicininės priežiūros ir darbo veiklos istorijos pildymą,

                              —

                              pokalbį su asmeniu,

                              —

                              bendrą klinikinę apžiūrą, įskaitant krūtinės ląstos apžiūrą,

                              —

                              kvėpavimo funkcijos tyrimą (kvėpavimo apimtis).

                        Atsižvelgdami į naujausias darbo medicinos žinias, už medicinos priežiūrą atsakingas gydytojas ir (arba) institucija turi nuspręsti dėl kitų tolesnių tyrimų, kaip antai skreplių citologiniai tyrimai arba krūtinės ląstos rentgeno nuotraukų atlikimas arba tomodensitometrija.

      II PRIEDAS
      A   DALIS

         Panaikinama direktyva ir jos vėlesni pakeitimai

         (nurodyta 24 straipsnyje)

                  Tarybos direktyva 83/477/EEB
                  (OL L 263, 1983 9 24, p. 25).

                  Tarybos direktyva 91/382/EEB
                  (OL L 206, 1991 7 29, p. 16).

                  Tarybos direktyva 98/24/EB
                  (OL L 131, 1998 5 5, p. 11).

                  tik jos 13 straipsnio 2 dalis

                  Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/18/EB
                  (OL L 97, 2003 4 15, p. 48).

                  Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/30/EB
                  (OL L 165, 2007 6 27, p. 21).

                  tik jos 2 straipsnio 1 dalis

            B   DALIS

         Perkėlimo į nacionalinę teisę terminų sąrašas

         (nurodytas 24 straipsnyje)

                  Direktyva

                  Perkėlimo terminas

                  83/477/EEB

                  1986 m. gruodžio 31 d. (1)

                  91/382/EEB

                  1993 m. sausio 1 d. (2)

                  98/24/EB

                  2001 m. gegužės 5 d.

                  2003/18/EB

                  2006 m. balandžio 14 d.

                  2007/30/EB

                  2012 m. gruodžio 31 d.

         (1)  Ši data asbesto kasybos darbams pakeičiama 1989 m. gruodžio 31 d.

         (2)  Graikijos Respublikai direktyvos perkėlimo terminas: 1996 m. sausio 1 d. Tačiau nuostatų dėl asbesto kasybos darbų perkėlimo terminas: 1996 m. sausio 1 d. visoms valstybėms narėms, o Graikijos Respublikai – 1999 m. sausio 1 d.

      III PRIEDAS

         Atitikties lentelė

                  Direktyva 83/477/EEB

                  Ši direktyva

                  1 straipsnio 1 dalis

                  1 straipsnio 1 dalis

                  1 straipsnio 2 dalis

                  —

                  1 straipsnio 3 dalis

                  1 straipsnio 2 dalis

                  2 straipsnio 1–6 įtraukos

                  2 straipsnio a–f punktai

                  3 straipsnio 1–3 dalys

                  3 straipsnio 1–3 dalys

                  3 straipsnio 3a dalis

                  3 straipsnio 4 dalis

                  3 straipsnio 4 dalis

                  3 straipsnio 5 dalis

                  4 straipsnio įžanginiai žodžiai

                  4 straipsnio 1 dalis

                  4 straipsnio 1 punktas

                  4 straipsnio 2 dalis

                  4 straipsnio 2 punktas

                  4 straipsnio 3 dalis

                  4 straipsnio 3 punktas

                  4 straipsnio 4 dalis

                  4 straipsnio 4 punktas

                  4 straipsnio 5 dalis

                  5 straipsnis

                  5 straipsnis

                  6 straipsnio 1–5 punktai

                  6 straipsnio a–e punktai

                  7 ir 8 straipsniai

                  7 ir 8 straipsniai

                  9 straipsnio 2 dalis

                  9 straipsnis

                  10 straipsnis

                  10 straipsnis

                  10a straipsnis

                  11 straipsnis

                  11 straipsnio 1 ir 2 dalys

                  12 straipsnio pirma ir antra pastraipos

                  12 straipsnio 1 dalis

                  13 straipsnio 1 dalis

                  12 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa

                  13 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa

                  12 straipsnio 2 dalies antros pastraipos pirma įtrauka

                  13 straipsnio 2 dalies antros pastraipos a punktas

                  12 straipsnio 2 dalies antros pastraipos antra įtrauka

                  13 straipsnio 2 dalies antros pastraipos b punktas

                  12 straipsnio 2 dalies antros pastraipos trečia įtrauka

                  13 straipsnio 2 dalies antros pastraipos c punktas

                  12 straipsnio 2 dalies trečios pastraipos pirma įtrauka

                  13 straipsnio 2 dalies trečios pastraipos a punktas

                  12 straipsnio 2 dalies trečios pastraipos antra įtrauka

                  13 straipsnio 2 dalies trečios pastraipos b punktas

                  12 straipsnio 2 dalies trečios pastraipos trečia įtrauka

                  13 straipsnio 2 dalies trečios pastraipos c punktas

                  12 straipsnio 2 dalies trečios pastraipos ketvirta įtrauka

                  13 straipsnio 2 dalies trečios pastraipos d punktas

                  12 straipsnio 2 dalies trečios pastraipos ketvirtos įtraukos pirma subįtrauka

                  13 straipsnio 2 dalies trečios pastraipos d punkto i papunktis

                  12 straipsnio 2 dalies trečios pastraipos ketvirtos įtraukos antra subįtrauka

                  13 straipsnio 2 dalies trečios pastraipos d punkto ii papunktis

                  12 straipsnio 3 dalis

                  13 straipsnio 3 dalis

                  12a straipsnis

                  14 straipsnis

                  12b straipsnis

                  15 straipsnis

                  13 straipsnio 1 dalies a punktas

                  16 straipsnio 1 dalies a punktas

                  13 straipsnio 1 dalies b punktas

                  16 straipsnio 1 dalies b punktas

                  13 straipsnio 1 dalies c punkto i ir ii papunkčiai

                  16 straipsnio 1 dalies c punktas

                  13 straipsnio 1 dalies c punkto iii papunktis

                  16 straipsnio 1 dalies d punktas

                  13 straipsnio 1 dalies c punkto iv papunktis

                  16 straipsnio 1 dalies e punktas

                  13 straipsnio 1 dalies c punkto v papunktis

                  16 straipsnio 1 dalies f punktas

                  13 straipsnio 2 dalis

                  16 straipsnio 2 dalis

                  14 straipsnio 1 dalies įžanginis sakinys

                  17 straipsnio 1 dalies įžanginis sakinys

                  14 straipsnio 1 dalies pirma–penkta įtraukos

                  17 straipsnio 1 dalies a–e punktai

                  14 straipsnio 2 dalis

                  17 straipsnio 2 dalis

                  15 straipsnio įžanginis sakinys

                  18 straipsnio 1 dalis

                  15 straipsnio 1–4 punktai

                  18 straipsnio 2–5 dalys

                  16 straipsnio įžanginis sakinys

                  19 straipsnio 1 dalis

                  16 straipsnio 1–3 punktai

                  19 straipsnio 2–4 dalys

                  16a straipsnis

                  20 straipsnis

                  17 straipsnis

                  21 straipsnis

                  17a straipsnis

                  22 straipsnis

                  18 straipsnio 1 dalis

                  —

                  18 straipsnio 2 dalis

                  23 straipsnis

                  —

                  24 straipsnis

                  —

                  25 straipsnis

                  19 straipsnis

                  26 straipsnis

                  II priedas

                  I priedas

                  —

                  II priedas

                  —

                  III priedas


title: 1997 m. sausio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos Direktyva 97/5/EB dėl tarptautinių kreditinių pervedimų

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31997L0005

Oficialusis leidinys L 043 , 14/02/1997 p. 0025 - 0030

		Europos Parlamento ir Tarybos Direktyva 97/5/EB1997 m. sausio 27 d.dėl tarptautinių kreditinių pervedimųEUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 100a straipsnį,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą [1],atsižvelgdami į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [2],atsižvelgdami į Europos pinigų instituto nuomonę,laikydamiesi Sutarties [3] 189b straipsnyje nustatytos tvarkos atsižvelgiant į bendrą tekstą, kurį 1996 m. lapkričio 22 d. patvirtino Taikinimo komitetas,(1) kadangi tarptautinių mokėjimų apimtys nuolat didėja, nes vidaus rinkos sukūrimas ir pažanga kuriant visapusišką ekonominę ir pinigų sąjungą skatina aktyvesnę prekybą ir žmonių judėjimą Bendrijoje; kadangi tarptautiniai kreditiniai pervedimai sudaro didelę tarptautinių mokėjimų apimties ir vertės dalį;(2) kadangi atskiriems asmenims ir įmonėms, ypač mažoms ir vidutinėms, labai svarbu, kad kreditiniai pervedimai iš vienos Bendrijos vietos į kitą būtų atliekami greitai, patikimai ir pigiai; kadangi pagal Komisijos pranešimą dėl Europos Bendrijos konkurencijos taisyklių taikymo tarptautiniams kreditiniams pervedimams [4] didesnė konkurencija tarptautinių kreditinių pervedimų rinkoje turėtų pagerinti paslaugas ir sumažinti kainas;(3) kadangi šia direktyva norima toliau siekti pažangos kuriant vidaus rinką ir ypač liberalizuojant kapitalo judėjimą tam, kad būtų sukurta Ekonominę ir pinigų sąjungą; kadangi jos nuostatas būtina taikyti kreditiniams pervedimams valstybių narių valiutomis ir ekiu;(4) kadangi Europos Parlamentas 1993 m. vasario 12 d. rezoliucija [5] paragino Tarybos direktyvoje išdėstyti tarptautinių kreditinių mokėjimų skaidrumo ir vykdymo taisykles;(5) kadangi šios direktyvos reglamentuojamus klausimus būtina spręsti atskirai nuo sisteminių dalykų, kuriuos ir toliau svarsto Komisija; kadangi gali prireikti pateikti kitą pasiūlymą, dėl minėtų sisteminių dalykų, ypač dėl atsiskaitymų baigtinumo problemos;(6) kadangi šios direktyvos tikslas yra pagerinti tarptautinių kreditinių pervedimų paslaugas ir tokiu būdu padėti Europos pinigų institutui (EPI) vykdyti savo užduotį — didinti tarptautinių mokėjimų veiksmingumą rengiantis trečiajam Ekonominės ir pinigų sąjungos etapui;(7) kadangi laikantis antroje preambulės dalyje išdėstytų tikslų ši direktyva turėtų būti taikoma visiems mažesniems kaip 50000 ekiu sumos kreditiniams pervedimams;(8) kadangi atsižvelgiant į Sutarties 3b straipsnio 3 dalį ir norint užtikrinti skaidrumą ši direktyva nustato minimalius reikalavimus, reikalingus pakankamam klientų informavimo lygiui užtikrinti iki atliekant tarptautinį kreditinį pervedimą ir po jo; kadangi šie reikalavimai taip pat keliami klientams siūlomoms skundų pateikimo ir žalos atlyginimo procedūroms ir naudojimosi minėtomis procedūromis tvarkai; kadangi šioje direktyvoje yra išdėstyti būtiniausi tarptautinių kreditinių pervedimų atlikimo reikalavimai, ypač dėl tokios veiklos rezultatų, kurių turėtų laikytis tarptautinių kreditinių pervedimų paslaugas teikiančios įstaigos, įskaitant įsipareigojimą tarptautinį kreditinį pervedimą atlikti laikantis kliento nurodymų; kadangi ši direktyva atitinka sąlygas, nustatytas pagal 1990 m. vasario 14 d. Komisijos rekomendacijoje 90/109/EEB dėlbankinių sąlygų, susijusių su tarptautiniais finansiniais sandoriais, skaidrumo [6], išdėstytus principus; kadangi ši direktyva nepažeidžia 1991 m. birželio 10 d. Tarybos direktyvos 91/308/EEB dėl finansų sistemos panaudojimo pinigų plovimui prevencijos [7];(9) kadangi ši direktyva turėtų padėti sutrumpinti tarptautiniam kreditiniam pervedimui atlikti reikalingą maksimalų laikotarpį ir paskatinti tas įstaigas, kurios minėtus pervedimus jau atlieka per labai trumpą laikotarpį, ir toliau laikytis šios praktikos;(10) kadangi savo pranešime, kurį ji pateiks Europos Parlamentui ir Tarybai per dvejus metus nuo šios direktyvos įgyvendinimo, Komisija, atsižvelgdama į technikos raidą ir į padėtį kiekvienoje valstybėje narėje, turėtų ypač gerai apsvarstyti terminą, kuris turi būti taikomas tuo atveju, kai siuntėjas ir siuntėjo įstaiga tokio termino nėra nustatę;(11) kadangi įstaigos turėtų būti įpareigotos grąžinti pinigus, jeigu nepavyksta sėkmingai atlikti kreditinio pervedimo; kadangi prievolė grąžinti pinigus nustato įstaigoms sąlyginį įsipareigojimą, kuris galėtų pažeisti mokumo reikalavimus, jeigu nėra nustatyta jokių limitų; kadangi toks įsipareigojimas grąžinti pinigus turėtų būti taikomas ne didesnėms kaip 12500 ekiu sumoms;(12) kadangi šios direktyvos 8 straipsnis neturi įtakos bendrosioms nacionalinių įstatymų nuostatoms, pagal kurias įstaiga yra atsakinga siuntėjui tuo atveju, kai tarptautinis kreditinis pervedimas nebuvo atliktas dėl tos įstaigos padarytos klaidos;(13) kadangi iš visų aplinkybių, su kuriomis gali susidurti įstaigos, dalyvaujančios atliekant tarptautinį kreditinį pervedimą, įskaitant su nemokumu susijusias aplinkybes, būtina išskirti force majeure; kadangi tuo tikslu reikėtų vadovautis 1990 m. birželio 13 d. Direktyvos 90/314/EEB dėl kelionių, atostogų ir organizuotų išvykų paketų [8] 4 straipsnio 6 dalyje pateiktu force majeure apibrėžimu;(14) kadangi sprendžiant galimus ginčus tarp klientų ir įstaigų valstybėse narėse turi būti taikomos tinkamos ir veiksmingos skundų pateikimo ir žalos atlyginimo procedūros, jei reikia, taikant esamas procedūras,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:I SKIRSNISTAIKYMO SRITIS IR SĄVOKOS1 straipsnisTaikymo sritisŠios direktyvos nuostatos taikomos tarptautiniams kreditiniams pervedimams valstybių narių valiutomis ir ekiu, neviršijantiems 50000 ekiu atitinkančiomis sumomis, kuriuos atlikti paveda kiti asmenys nei nurodyti 2 straipsnio a, b ir c punktuose, o atlieka kredito arba kitos įstaigos.2 straipsnisSąvokosŠioje direktyvoje:a) "kredito įstaiga" – tai Tarybos direktyvos 77/780/EEB [9] 1 straipsnyje apibrėžta įstaiga, įskaitant Bendrijoje esančius kredito įstaigų, kurių pagrindinės buveinės yra už Bendrijos teritorijos ribų, filialus, kaip numatyta minėto straipsnio trečioje įtraukoje, kuri vykdydama savo veiklą atlieka tarptautinius kreditinius pervedimus;b) "kita įstaiga" – tai bet kuris fizinis arba juridinis asmuo, išskyrus kredito įstaigą, kuris vykdydamas savo veiklą atlieka tarptautinius kreditinius pervedimus;c) "finansų įstaiga" – tai 1993 m. gruodžio 13 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 3604/93, apibrėžiančio sąvokas, vartojamas taikant Sutarties 104a straipsnyje nurodytą draudimą naudotis privilegija [10], 4 straipsnio 1 dalyje apibūdinta įstaiga;d) "įstaiga" – tai kredito arba kita įstaiga; taikant šios direktyvos 6, 7 ir 8 straipsnius skirtingose valstybėse narėse esantys vienos kredito įstaigos filialai, dalyvaujantys atliekant tarptautinį kreditinį pervedimą, laikomi atskiromis įstaigomis;e) "įstaiga tarpininkė" – tai įstaiga, kuri nėra nei siuntėjo, nei gavėjo įstaiga ir kuri dalyvauja atliekant tarptautinį kreditinį pervedimą;f) "tarptautinis kreditinis pervedimas" – tai sandoris, vykdomas siuntėjo iniciatyva per tam tikroje valstybėje narėje esančią įstaigą arba jos filialą, kad gavėjas galėtų gauti tam tikrą pinigų sumą kitoje valstybėje narėje esančioje įstaigoje arba jos filiale; siuntėjas ir gavėjas gali būti tas pats asmuo;g) "tarptautinio kreditinio pervedimo pavedimas" – tai bet kokios formos besąlyginis siuntėjo nurodymas, tiesiogiai duotas įstaigai atlikti tarptautinį kreditinį pervedimą;h) "siuntėjas" – tai fizinis arba juridinis asmuo, kuris paveda atlikti tarptautinį kreditinį pervedimą gavėjui;i) "gavėjas" – tai galutinis tarptautinio kreditinio pervedimo gavėjas, gaunantis atitinkamas lėšas, pervedamas į sąskaitą, kuria jis gali naudotis;j) "klientas" – tai pagal aplinkybes arba siuntėjas, arba gavėjas;k) "orientacinė palūkanų norma" – tai palūkanų norma, atitinkanti kompensaciją ir nustatyta laikantis tos valstybės narės, kurioje yra įstaiga, turinti klientui išmokėti kompensaciją, taisyklių;l) "akcepto data" – tai data, kai įvykdomos visos įstaigos nustatytos sąlygos tarptautinio kreditiniam pervedimo pavedimui atlikti, susijusi su galimybe gauti pakankamą finansinį padengimą bei tokiam pavedimui įvykdyti reikalingą informaciją.II SKIRSNISTARPTAUTINIŲ KREDITINIŲ PERVEDIMŲ SĄLYGŲ SKAIDRUMAS3 straipsnisIš anksto pateikiama informacija apie tarptautinių kreditinių pervedimų sąlygasĮstaigos savo esamiems ir būsimiems klientams raštu, prireikus — elektroninio ryšio priemonėmis, ir lengvai suprantama forma suteikia informaciją apie tarptautinių kreditinių pervedimų sąlygas. Tokiame pranešime bent jau turi būti nurodyta:- laikas, kurio reikia lėšoms įskaityti į gavėjo įstaigos sąskaitą, kai vykdomas įstaigai duotas tarptautinio kreditinio pervedimo pavedimas; būtina aiškiai nurodyti minėto laikotarpio pradžią,- laikas, kurio reikia gavus tarptautinį kreditinį pervedimą į įstaigos sąskaitą įskaitytoms lėšoms įskaityti į gavėjo sąskaitą,- visų komisinių ir mokesčių, kuriuos klientas turi sumokėti įstaigai, apskaičiavimo būdas, įskaitant, jei reikia, atitinkamus tarifus,- įstaigos taikoma lėšų įskaitymo į sąskaitą data, jeigu ji nustatyta,- informacija apie klientui prieinamas skundų pateikimo ir žalos atlyginimo procedūras ir naudojimosi jomis tvarka,- taikomi orientaciniai valiutos keitimo kursai.4 straipsnisInformacija, pateikiama atlikus tarptautinį kreditinį pervedimąAtlikus arba gavus tarptautinį kreditinį pervedimą, įstaigos raštu, prireikus — elektroninio ryšio priemonėmis, ir lengvai suprantama forma suteikia savo klientams aiškią informaciją, nebent jie aiškiai atsisako tokios informacijos. Tokiame pranešime bent jau turi būti nurodyta:- nuoroda, leidžianti klientui identifikuoti tarptautinį kreditinį pervedimą,- pradinė tarptautinio kreditinio pervedimo suma,- visų mokesčių ir komisinių, kuriuos turi sumokėti klientas, suma,- įstaigos taikoma lėšų įskaitymo į sąskaitą data, jeigu ji nustatyta.Jeigu siuntėjas yra nurodęs, kad mokesčius už tarptautinį kreditinį pervedimą visiškai arba iš dalies turi sumokėti gavėjas, gavėją apie tai informuoja jo paties įstaiga.Jeigu suma buvo konvertuota, konvertavimą atlikusi įstaiga informuoja savo klientą apie taikytą valiutos keitimo kursą.III SKIRSNISBŪTINIAUSI ĮSTAIGŲ ĮSIPAREIGOJIMAI DĖL TARPTAUTINIŲ KREDITINIŲ PERVEDIMŲ5 straipsnisKonkretūs įstaigos pasižadėjimaiIšskyrus tuos atvejus, kai įstaiga nepageidauja tvarkyti konkretaus kliento reikalų, atlikdama tarptautinį kreditinį pervedimą su nurodytomis specifikacijomis, kliento prašymu ji turi pasižadėti, kad laikysis pervedimui atlikti reikalingo termino ir nustatytų mokėtinų komisinių bei mokesčių, išskyrus su valiutos keitimo kursu susijusius mokesčius.6 straipsnisĮsipareigojimai dėl termino1. Siuntėjo įstaiga atlieka atitinkamą tarptautinį kreditinį pervedimą per su siuntėju sutartą terminą.Jeigu sutarto termino nesilaikoma arba jeigu jis nenustatytas ir jeigu penktosios banko darbo dienos, einančios po tarptautinio kreditinio pervedimo pavedimo akcepto datos, pabaigoje lėšos į gavėjo įstaigos sąskaitą nebuvo įskaitytos, siuntėjo įstaiga išmoka siuntėjui kompensaciją.Kompensaciją sudaro palūkanos, apskaičiuojamos taikant orientacinę palūkanų normą tarptautinio kreditinio pervedimo sumai už laikotarpį:- nuo sutarto termino pabaigos arba, jeigu toks terminas nenustatytas, nuo penktosios banko darbo dienos, einančios po tarptautinio kreditinio pervedimo pavedimo akcepto datos, pabaigos iki- lėšų įskaitymo į gavėjo įstaigos sąskaitą datos.Jeigu per sutartą terminą arba, jeigu toks terminas nenustatytas, iki penktosios banko darbo dienos, einančios po tarptautinio kreditinio pervedimo pavedimo akcepto datos, pabaigos tarptautinis kreditinio pervedimo pavedimas neatliekamas dėl įstaigos tarpininkės kaltės, reikalaujama, kad ta įstaiga išmokėtų kompensaciją siuntėjo įstaigai.2. Gavėjo įstaiga sudaro sąlygas gavėjui gauti tarptautinio kreditinio pervedimo lėšas per su gavėju sutartą terminą.Tais atvejais, kai sutarto termino nesilaikoma, arba, jeigu toks terminas nenustatytas, tais atvejais, kai banko darbo dienos, einančios po lėšų įskaitymo į gavėjo įstaigos sąskaitą dienos, pabaigoje lėšos neįskaitomos į gavėjo sąskaitą, gavėjo įstaiga gavėjui išmoka kompensaciją.Kompensaciją sudaro palūkanos, apskaičiuojamos taikant orientacinę palūkanų normą tarptautinio kreditinio pervedimo sumai už laikotarpį:- nuo sutarto termino pabaigos arba, jeigu toks terminas nenustatytas, nuo banko darbo dienos, einančios po lėšų įskaitymo į gavėjo įstaigos sąskaitą dienos, pabaigos iki- lėšų įskaitymo į gavėjo sąskaitą datos.3. Kompensacija pagal šio straipsnio 1 ir 2 dalis nemokama, jeigu siuntėjo įstaiga arba, atsižvelgiant į kiekvieną konkretų atvejį, gavėjo įstaiga gali įrodyti, kad buvo uždelsta dėl siuntėjo arba, atsižvelgiant į kiekvieną konkretų atvejį, gavėjo kaltės.4. Jokia šio straipsnio 1, 2 ir 3 dalių nuostata nepažeidžia kitų klientų ir įstaigų, dalyvavusių atliekant tarptautinį kreditinį pervedimą, teisių.7 straipsnisĮsipareigojimas tarptautinį kreditinį pervedimą atlikti laikantis nurodymų1. Siuntėjo įstaiga, visos įstaigos tarpininkės ir gavėjo įstaiga po tarptautinio kreditinio pervedimo pavedimo akcepto datos kiekviena atskirai privalo atlikti visos kredito sumos pervedimą, jeigu siuntėjas nenurodo, kad tarptautinio kreditinio pervedimo išlaidas turi visiškai arba iš dalies padengti gavėjas.Pirmoji šios straipsnio dalies pastraipa netrukdo gavėjo įstaigai nustatyti gavėjui mokestį už jo sąskaitos tvarkymą laikantis atitinkamų taisyklių ir įprastinės tvarkos. Tačiau įstaiga negali taikyti tokio mokesčio, kad išvengtų minėtoje pastraipoje nustatytų įsipareigojimų.2. Nepažeidžiant teisės pareikšti kitų pretenzijų, jeigu siuntėjo įstaiga arba įstaiga tarpininkė yra atlikusi išskaitymą iš tarptautinio kreditinio pervedimo sumos pažeisdama šio straipsnio 1 dalį, siuntėjo prašymu siuntėjo įstaiga savo sąskaita ir be jokių išskaitymų įskaito į gavėjo sąskaitą visą išskaitytą sumą, nebent siuntėjas paprašo, kad ta suma būtų įskaityta į jo sąskaitą.Įstaiga tarpininkė, kuri atliko išskaitymą pažeisdama šio straipsnio 1 dalį, savo sąskaita ir be jokių išskaitymų perveda išskaitytą sumą siuntėjo įstaigai arba, jeigu siuntėjo įstaiga to paprašo, tarptautinio kreditinio pervedimo gavėjui.3. Jeigu pareiga įvykdyti tarptautinio kreditinio pervedimo pavedimą laikantis siuntėjo nurodymų neatliekama dėl gavėjo įstaigos kaltės, gavėjo įstaiga, nepažeidžiant teisės pareikšti kitų pretenzijų, privalo neteisingai išskaitytą sumą savo sąskaita įskaityti į gavėjo sąskaitą.8 straipsnisĮstaigų įsipareigojimas neatlikus pervedimų grąžinti pinigus1. Jeigu po to, kai siuntėjo įstaiga akceptuoja tarptautinio kreditinio pervedimo pavedimą, atitinkamos sumos į gavėjo įstaigos sąskaitą neįskaitomos, siuntėjo įstaiga, nepažeisdama teisės pareikšti kitų pretenzijų, įskaito į siuntėjo sąskaitą tarptautinio kreditinio pervedimo sumą, bet ne didesnę kaip 12500 ekiu, ir:- palūkanas, apskaičiuotas taikant orientacinę palūkanų normą tarptautinio kreditinio pervedimo sumai už laikotarpį nuo tarptautinio kreditinio pervedimo pavedimo datos iki lėšų įskaitymo į siuntėjo sąskaitą datos, ir- siuntėjo sumokėtus mokesčius, susijusius su tarptautiniu kreditiniu pervedimu.Tokias sumas siuntėjas gauna per 14 banko darbo dienų po jo prašymo pateikimo datos, jeigu tarptautinį kreditinį pervedimą atitinkančios sumos per tą laiką neįskaitomos į gavėjo įstaigos sąskaitą.Toks prašymas negali būti pateiktas, jei dar nėra pasibaigęs siuntėjo įstaigos ir siuntėjo sutartas terminas, per kurį turi būti įvykdytas tarptautinis kreditinio pervedimo pavedimas, arba, jeigu toks laikotarpis nenustatytas, prieš pasibaigiant 6 straipsnio 1 dalies 2 pastraipoje nustatytam terminui.Kiekviena įstaiga tarpininkė, kuri yra akceptavusi tarptautinio kreditinio pervedimo pavedimą, yra įpareigota savo sąskaita grąžinti įstaigai, kuri yra nurodžiusi įstaigai tarpininkei įvykdyti pavedimą, kreditinio pervedimo sumą, įskaitant susijusias išlaidas ir palūkanas. Jeigu tarptautinis kreditinis pervedimas nebuvo atliktas dėl klaidų arba trūkumų minėtos įstaigos duotuose nurodymuose, įstaiga tarpininkė, jeigu įmanoma, stengiasi grąžinti pervedimo sumą.2. Taikant išlygas šio straipsnio 1 daliai, jeigu tarptautinis kreditinis pervedimas nebuvo atliktas dėl gavėjo įstaigos pasirinktos įstaigos tarpininkės kaltės, gavėjo įstaiga privalo suteikti gavėjui galimybę naudotis ne didesne kaip 12500 ekiu suma.3. Taikant išlygas šio straipsnio 1 daliai, jeigu tarptautinis kreditinis pervedimas nebuvo atliktas dėl klaidos ar trūkumo nurodymuose, kuriuos siuntėjas yra davęs savo įstaigai, arba dėl siuntėjo konkrečiai pasirinktos įstaigos tarpininkės kaltės, siuntėjo įstaiga ir kitos įstaigos, dalyvaujančios atliekant tarptautinį kreditinį pervedimą, jeigu įmanoma, stengiasi grąžinti pervedimo sumą.Jeigu siuntėjo įstaiga susigrąžina minėtą sumą, ji privalo šią sumą įskaityti į siuntėjo sąskaitą. Šiuo atveju įstaigos, įskaitant siuntėjo įstaigą, neprivalo grąžinti mokesčių ir susikaupusių palūkanų ir gali išskaičiuoti su pinigų susigrąžinimu susijusias išlaidas, jeigu jos nurodytos.9 straipsnisForce majeure atvejisNepažeidžiant Direktyvos 91/308/EEB nuostatų, tarptautinio kreditinio pervedimo pavedimą atliekančios įstaigos atleidžiamos nuo šioje direktyvoje išdėstytų įsipareigojimų, jeigu jos gali konkrečiai nurodyti force majeure aplinkybes, o būtent — neįprastas ir nenumatytas aplinkybes, kurių asmuo, kuris remiasi force majeure, negali kontroliuoti ir kurių pasekmių nebūtų buvę galima išvengti nepaisant visų pastangų, kurios yra svarbios pagal aplinkybes.10 straipsnisGinčų sprendimasValstybės narės užtikrina tinkamas ir veiksmingas skundų pateikimo ir žalos atlyginimo procedūras ginčams tarp siuntėjo ir jo įstaigos arba tarp gavėjo ir jo įstaigos spręsti, jei reikia, taikant galiojančias procedūras.IV SKIRSNISBAIGIAMOSIOS NUOSTATOS11 straipsnisĮgyvendinimas1. Valstybės narės įstatymais ir kitais teisės aktais įtvirtina nuostatas, būtinas, kad šios direktyvos būtų pradėta laikytis ne vėliau kaip nuo 1999 m. rugpjūčio 14 d. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.Valstybės narės, priimdamos šias nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.2. Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių įstatymų ir kitų teisės aktų tekstus.12 straipsnisPranešimas Europos Parlamentui ir TarybaiNe vėliau kaip praėjus dvejiems metams po šios direktyvos įgyvendinimo Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pranešimą apie šios direktyvos taikymą, jei reikia, kartu pateikdama pasiūlymus ją pataisyti.Minėtame pranešime, atsižvelgiant į padėtį kiekvienoje valstybėje narėje ir įvykusią technikos raidą, ypač daug dėmesio skiriama šios direktyvos 6 straipsnio 1 dalyje nustatytiems terminams.13 straipsnisĮsigaliojimasŠi direktyva įsigalioja jos paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje dieną.14 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1997 m. sausio 27 d.Europos Parlamento varduPirmininkasJ. M. Gil-roblesTarybos varduPirmininkasG. Zalm[1] OL C 360, 1994 12 17, p. 13 ir OL C 199, 1995 8 3, p. 16.[2] OL C 236, 1995 9 11, p. 1.[3] 1995 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento nuomonė (OL C 151, 1995 6 19, p. 370), 1995 m. gruodžio 4 d. Tarybos bendroji pozicija (OL C 353, 1995 12 30, p. 52) ir 1996 m. kovo 13 d. Europos Parlamento sprendimas (OL C 96, 1996 4 1, p. 74). 1996 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas ir 1997 m. sausio 16 d. Europos Parlamento sprendimas.[4] OL C 251, 1995 9 27, p. 3.[5] OL C 72, 1993 3 15, p. 158.[6] OL L 67, 1990 3 15, p. 39.[7] OL L 166, 1991 6 28, p. 77.[8] OL L 158, 1990 6 23, p. 59.[9] OL L 322, 1977 12 17, p. 30. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 95/26/EB (OL L 168, 1995 7 18, p. 7).[10] OL L 332, 1993 12 31, p. 4.--------------------------------------------------