title: 1978 m. liepos 25 d. Tarybos direktyva dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių ratinių žemės ūkio ar miškų ūkio traktorių vairuotojų sėdynes, suderinimo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31978L0764

Oficialusis leidinys L 255 , 18/09/1978 p. 0001 - 0039 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 13 tomas 9 p. 0044  specialusis leidimas graikų k.: skyrius 13 tomas 10 p. 0005  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 13 tomas 9 p. 0044  specialusis leidimas ispanų kalba: skyrius 13 tomas 9 p. 0032  specialusis leidimas portugalų kalba skyrius 13 tomas 9 p. 0032

		Tarybos direktyva1978 m. liepos 25 d.dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių ratinių žemės ūkio ar miškų ūkio traktorių vairuotojų sėdynes, suderinimo(78/764/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį ir ypač į jos 100 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [1],atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [2],kadangi techniniai reikalavimai, kuriuos traktoriai privalo atitikti pagal nacionalinius įstatymus, siejasi, inter alia, su traktoriaus vairuotojui skirta sėdyne;kadangi šie reikalavimai kiekvienoje valstybėje narėje skiriasi; kadangi dėl to būtina, kad visos valstybės narės nustatytų vienodus reikalavimus arba papildydamos jose galiojančias nuostatas, arba pakeisdamos jas naujomis, visų pirma siekiant sudaryti galimybę, kad EEB tipo patvirtinimo tvarka, apie kurią kalbama 1974 m. kovo 4 d. Tarybos direktyvoje 74/150/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių ratinių žemės ūkio ar miškų ūkio traktorių tipo patvirtinimą, suderinimo [3], galėtų būti taikoma kiekvienam traktoriaus tipui;kadangi taisyklės, susijusios su vairuotojo sėdynėmis, apima ne tik sėdynių montavimo traktoriuose reikalavimus, bet ir sėdynių konstrukcijos reikalavimus; kadangi suderinta sudėtinės dalies tipo patvirtinimo tvarka suteikia galimybę kiekvienai valstybei narei patikrinti, ar laikomasi bendrų konstrukcijos ir bandymo reikalavimų, ir, išsiuntus sudėtinės dalies tipo patvirtinimo sertifikato, užpildyto kiekvienam vairuotojo sėdynės tipui, kopiją, pranešti kitoms valstybėms narėms savo išvadas; kadangi uždėjus EEB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklą ant visų vairuotojo sėdynių, pagamintų laikantis patvirtinto tipo reikalavimų, nėra jokios būtinybės techniškai tikrinti tokias vairuotojo sėdynes kitose valstybėse narėse,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnis1. Kiekviena valstybė narė suteikia EEB sudėtinės dalies tipo patvirtinimą visiems vairuotojo sėdynės tipams, atitinkantiems I ir II prieduose išdėstytus konstrukcijos ir bandymų reikalavimus.2. EEB sudėtinės dalies tipo patvirtinimą suteikusi valstybė narė imasi reikiamų priemonių, kiek tai būtina ir jeigu reikia, bendradarbiaudama su kitų valstybių narių kompetentingomis institucijomis, patikrinti, ar produkcijos pavyzdžiai atitinka patvirtintą tipą. Tokie patikrinimai atliekami rengiant tik atsitiktinius tikrinimus.2 straipsnisValstybės narės dėl kiekvieno vairuotojo sėdynės tipo, kurį jos patvirtina pagal 1 straipsnio nuostatas, gamintojui arba gamintojo įgaliotam atstovui išduoda EEB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklą, atitinkantį II priedo 3.5 punkte pateiktą pavyzdį.Valstybės narės imasi atitinkamų priemonių, kad nebūtų naudojami ženklai, galintys kelti painiavą tarp vairuotojo sėdynių, kurioms laikantis 1 straipsnio nuostatų suteiktas sudėtinės dalies tipo patvirtinimas, ir kitų įtaisų.3 straipsnis1. Jokia valstybė narė negali uždrausti pateikti į rinką vairuotojo sėdynių dėl priežasčių, susijusių su jų konstrukcija, jeigu sėdynės yra su EEB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklu.2. Vis dėlto valstybė narė gali uždrausti pateikti į rinką vairuotojo sėdynes su EEB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklu, kurios aiškiai neatitinka patvirtinto tipo reikalavimų.Valstybė narė nedelsdama praneša kitoms valstybėms narėms ir Komisijai apie priemones, kurių imtasi, ir nurodo priežastis, dėl kurių priimtas toks sprendimas.4 straipsnisKiekvienos valstybės narės kompetentingos institucijos kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms per vieną mėnesį nusiunčia sudėtinės dalies tipo patvirtinimo sertifikatų, kurių pavyzdys pateiktas III priede, užpildytų kiekvienam vairuotojo sėdynės tipui, kuriam valstybės narės suteikia patvirtinimą arba atsisako suteikti patvirtinimą, kopijas.5 straipsnis1. Jeigu EEB sudėtinės dalies tipo patvirtinimą suteikusi valstybė narė nustato, kad kai kurios vairuotojo sėdynės, turinčios tą patį EEB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklą, neatitinka tipo, kurį valstybė narė yra patvirtinusi, reikalavimų, tokia valstybė narė imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad produkcijos pavyzdžiai atitiktų patvirtinto tipo reikalavimus. Šios valstybės narės kompetentingos institucijos kitos valstybės narės kompetentingoms institucijoms praneša apie priimtas priemones, kurios, prireikus, jeigu pakartotinai ir šiurkščiai pažeidžiami nustatyti reikalavimai, gali apimti ir EEB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo paskelbimą netekusiu galios. Minėtos institucijos imasi tokių pat priemonių, jeigu kitos valstybės narės kompetentingos institucijos joms praneša apie reikalavimų nesilaikymą.2. Valstybių narių kompetentingos institucijos per vieną mėnesį vienos kitoms praneša apie visus EEB sudėtinės dalies tipo patvirtinimus, paskelbtus netekusiais galios, ir apie priežastis, dėl kurių tokios priemonės imtasi.6 straipsnisKai remiantis nuostatomis, priimtomis įgyvendinant šią direktyvą, priimamas bet koks sprendimas atsisakyti suteikti EEB sudėtinės dalies tipo patvirtinimą vairuotojo sėdynei, arba uždrausti ją pateikti į rinką ar naudoti, arba tokį tipo patvirtinimą paskelbti netekusiu galios, nurodomos išsamios tokio sprendimo priežastys. Apie tokį sprendimą pranešama suinteresuotai šaliai, kuri kartu yra informuojama apie jai prieinamas savo teisių gynimo priemones pagal valstybėse narėse galiojančius įstatymus ir apie terminus, per kuriuos leidžiama tokiomis savo teisių gynimo priemonėmis pasinaudoti.7 straipsnisJokia valstybė narė negali atsisakyti suteikti traktoriui EEB tipo patvirtinimą arba nacionalinį tipo patvirtinimą dėl priežasčių, susijusių su traktoriaus vairuotojo sėdyne, jeigu ji yra su EEB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklu ir įrengta laikantis IV priede išdėstytų reikalavimų.8 straipsnisJokia valstybė narė negali atsisakyti įregistruoti arba uždrausti parduoti, pradėti eksploatuoti arba naudoti traktorius dėl priežasčių, susijusių su traktoriaus vairuotojo sėdyne, jeigu ji yra su EEB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklu ir įrengta laikantis IV priede išdėstytų reikalavimų.9 straipsnis1. Šioje direktyvoje vartojamas terminas "žemės ūkio ar miškų ūkio traktorius" – tai bet kokia ne mažiau kaip dviejų ašių motorinė ratinė arba vikšrinė transporto priemonė, kurios pagrindinė paskirtis yra teikti traukos jėgą ir kuri specialiai suprojektuota vilkti, stumti, vežti arba varyti žemės ūkyje arba miškų ūkyje naudojamus tam tikrus padargus, mašinas ar priekabas. Traktorius gali būti pritaikytas kroviniams ir keleiviams vežti.2. Ši direktyva taikoma tik šio straipsnio 1 dalyje apibrėžtiems dviejų ašių traktoriams su pneumatinėmis padangomis, kurių didžiausias projektinis greitis ne mažesnis kaip 6 km/h ir ne didesnis kaip 25 km/h.10 straipsnisVisi pakeitimai, būtini šios direktyvos priedų reikalavimus derinant su technikos pažanga, priimami laikantis Direktyvos 74/150/EEB 13 straipsnyje nustatytos tvarkos.11 straipsnis1. Valstybės narės priima nuostatas, kurios, įsigaliojusios per aštuoniolika mėnesių nuo pranešimo apie šią direktyvą dienos, įgyvendina šią direktyvą, ir apie tai nedelsdamos praneša Komisijai.2. Valstybės narės užtikrina, kad pagrindinių nacionalinės teisės nuostatų, kurias jos priima šios direktyvos taikymo srityje, tekstai būtų perduoti Komisijai.12 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1978 m. liepos 25 d.Tarybos varduPirmininkasK. Von DOHNANYI[1] OL C 299, 1977 12 12, p. 61.[2] OL C 84, 1978 4 8, p. 11.[3] OL L 84, 1974 3 28, p. 10.--------------------------------------------------I PRIEDASAPIBRĖŽIMAI1. Vairuotojo sėdynė"Vairuotojo sėdynė" – tai vienam asmeniui skirta sėdynė, kurioje vairuodamas traktorių sėdi vairuotojas.2. Sėdynės pagrindo paviršius"Sėdynės pagrindo paviršius" – tai beveik horizontalus plotas, į kurį remiasi sėdynėje sėdintis vairuotojas.3. Atkaltė"Atkaltė" – tai beveik vertikalus sėdynės plotas, į kurį remiasi sėdynėje sėdinčio vairuotojo nugara.4. Sėdynės šoninės atramos"Sėdynės šoninės atramos" – tai įtaisai arba sėdynės pagrindo paviršiaus formos, neleidžiančios vairuotojui pasislinkti į šoną.4.1. Sėdynės porankiai"Sėdynės porankiai" – tai abiejų sėdynės pusių įtaisai, į kuriuos rankomis remiasi sėdynėje sėdintis vairuotojas.5. Sėdynės atskaitos taškas (S)"Sėdynės atskaitos taškas (S)" – tai sėdynės atkaltės su kamšalu pagrindo liečiamosios plokštumos ir horizontalios plokštumos susikirtimo taškas vidurinėje išilginėje sėdynės plokštumoje. Ši horizontali plokštuma apatinį sėdynės paviršių kerta 150 mm atstumu prieš sėdynės atskaitos tašką (S) (žr. II priedo I priedėlį).6. Sėdynės pagrindo paviršiaus ilgis"Sėdynės pagrindo paviršiaus ilgis" – tai horizontalus atstumas tarp sėdynės atskaitos taško (S) ir sėdynės pagrindo paviršiaus priekinio taško.7. Sėdynės pagrindo paviršiaus plotis"Sėdynės pagrindo paviršiaus plotis" – tai horizontalus atstumas tarp sėdynės šoninių kraštų, išmatuotas sėdynės vidurinei plokštumai statmenoje plokštumoje.8. Apkrovos reguliavimo ribos"Apkrovos reguliavimo ribos" – tai skirtumas tarp dviejų apkrovų, atitinkančių vidutines padėtis pakabos sistemos kreivėse, nubrėžtose sunkiausiam ir lengviausiam vairuotojams.9. Pakabos eiga"Pakabos eiga" – tai atstumas tarp aukščiausio ir žemiausio pakabos sistemos taško.10. Vibracija"Vibracija" – tai vertikalus vairuotojo sėdynės slankiojimas į viršų ir į apačią.11. Vibracinis pagreitis (a)"Vibracinis pagreitis (a)" – tai antras vibracinio poslinkio diferencialas pagal laiką.12. Pagreičio kvadratinio vidurkio vertė (aeff)"Pagreičio kvadratinio vidurkio vertė (aeff)" – tai pagreičių kvadrato vidurkio kvadratinė šaknis.13. Spektrinis galios tankis (Ø)"Spektrinis galios tankis (Ø)" – tai pagreičių (aeff), išmatuotų trečios eilės filtrais, suskirstytais pagal šių filtrų juostų plotį, kvadratinio vidurkio kvadratas.14. Svertinis vibracinis pagreitis (aw)"Svertinis vibracinis pagreitis (aw)" – tai svertinis vibracinis pagreitis, nustatytas filtru su svorio koeficientu pagal II priedo 2.5.3.3.5.2 punkte pateiktą aprašymą.15. Vibracinis santykis"Vibracinis santykis" – tai pagal II priedo 2.5.3.3.2 punkte pateiktą aprašymą vairuotojo sėdynėje išmatuoto svertinio vibracinio pagreičio santykis su sėdynės tvirtiklyje išmatuotu vibraciniu pagreičiu.16. Vibracijos klasė"Vibracijos klasė" – tai traktorių, kuriems būdingos vienodos vibracijos charakteristikos, klasė arba grupė.17. A kategorijos traktorius"A kategorijos traktorius" – tai traktorius, kurį pagal traktoriaus charakteristikas dėl panašių konstrukcijos ypatybių galima priskirti nustatytai vibracijos klasei.17.1. Šių traktorių charakteristikos yra šios:Ašių skaičius: dviApkrovos pasiskirstymas:priekinė ašis : nuo 30 % iki 45 % traktoriaus eksploatacinės masės,užpakalinė ašis : nuo 70 % iki 55 % traktoriaus eksploatacinės masės,Padangos: priekinės mažesnės už užpakalines (padangų spindulių santykis ≤ 4: 5).Tarpvėžės plotis: mažiausias reguliuojamas tarpvėžės plotis didesnis kaip 1150 mm.Pakaba: standi užpakalinė.Sėdynės vieta horizontalioje plokštumoje: tarp užpakalinės ašies ir traktoriaus svorio centro.17.2. A kategorijos traktoriai skirstomi į dvi klases:I klasė: eksploatacinė traktoriaus masė – nuo 1400 kg iki 3600 kg.II klasė: eksploatacinė traktoriaus masė – daugiau kaip 3600 kg ir iki 5000 kg.18. Etaloninis traktorius"Etaloninis traktorius" – tai traktorius, kurio vibracinės savybės yra būdingos nustatant nurodytus dydžius, kai tam tikros vibracijos klasės traktorių sėdynės yra išbandomos bandymo stende.18.1. Etaloninio traktoriaus sėdynės tvirtiklyje vertikalaus vibracinio pagreičio spektrinis galios tankis privalo atitikti II priedo 9 ir 10 priedėlių reikalavimus.18.2. Etaloninis traktorius – jeigu laikomasi 18.1 punkte išdėstytų nuostatų – turi atitikti šioje lentelėje pateiktus reikalavimus:| I klasė | II klasė | Nuokrypiai |Masė be krovinio: | 3040 | 750 | ± 5 % |—priekinės ašies (kg) | 1300 | 1830 | ± 5 % |—užpakalinės ašies (kg) | 1740 | 2920 | ± 5 % |Priekinės padangos | 7,50–18 | 12,4/11–28 | |Užpakalinės padangos | 16,9/14–34 | 16,9/14–38 | |Slėgis priekinėse padangose (barais) | 2,0 | 1,5 | + 0,1 baro |Slėgis užpakalinėse padangose (barais) | 1,1 | 1,3 | + 0,1 baro |Tarpuratis (mm) | 2125 | 2590 | ± 10 % |--------------------------------------------------II PRIEDASKONSTRUKCIJOS IR BANDYMŲ REIKALAVIMAI – EEB SUDĖTINĖS DALIES TIPO PATVIRTINIMO IR ŽENKLINIMO REIKALAVIMAI1. BENDRIEJI REIKALAVIMAI1.1. Vairuotojo sėdynę privalu suprojektuoti taip, kad ji užtikrintų patogią padėtį traktorių vairuojančiam ir juo manevrus atliekančiam vairuotojui ir kiek įmanoma saugotų vairuotojo sveikatą bei garantuotų jo saugą.1.2. Sėdynė privalo būti reguliuojama išilgine ir vertikalia kryptimis nenaudojant įrankių.1.3. Sėdynė privalo būti suprojektuota taip, kad sumažintų smūgius ir vibraciją. Ji privalo būti spyruokliuojanti, pakankamai slopinanti vibraciją ir su atitinkama atrama iš nugaros bei šonų.Šoninės atramos laikomos tinkamomis, jeigu sėdynė yra suprojektuota taip, kad vairuotojo kūnas nepasislenka į šonus.1.3.1. Sėdynę privalo būti įmanoma sureguliuoti taip, kad ja galėtų naudotis skirtingos masės asmenys. Visus reguliavimus, kad šio reikalavimo būtų laikomasi, turi būti įmanoma atlikti nenaudojant įrankių.1.4. Sėdynės pagrindo paviršius, atkaltė, šoninės atramos ir, jeigu pritaisyta, nuimami, atlenkiami ar nejudami porankiai privalo būti su kamšalu.1.5. Sėdynės atskaitos tašką (S) privalu apskaičiuoti II priedo I priedėlyje nurodytu būdu.1.6. Jeigu nenumatyta kitaip, matavimai ir nuokrypiai privalo atitikti šiuos reikalavimus:1.6.1. nustatytus matavimus privalu pateikti sveikaisiais skaičiais, jeigu būtina, suapvalintus iki artimiausio sveikojo vieneto skaičiaus;1.6.2. matavimams naudojami prietaisai turi būti tokie, kad jais išmatuotas vertes būtų galima suapvalinti iki artimiausio sveikojo skaičiaus ir matavimo prietaisų tikslumas privalo būti šiose leistinosiose ribose:- matuojant ilgį: ± 0,5 %,- matuojant kampus: ± 1o,- nustatant traktoriaus masę: ± 20 kg,- matuojant slėgį padangose: + 0,1 baro;1.6.3. kalbant apie visus su matmenimis susijusius duomenis, leidžiamas ± 5 % nuokrypis.1.7. Sėdynei atliktini šie bandymai, kuriems naudojama ta pati sėdynė, ir jie atliekami toliau nurodyta seka:1.7.1. pakabos rodiklių ir reguliavimo ribų, atsižvelgiant į vairuotojo masę, nustatymas;1.7.2. šoninio stabilumo nustatymas;1.7.3. vertikaliosios vibracijos nustatymas.1.8. Jeigu sėdynė pagaminta taip, kad ji gali suktis apie vertikalią ašį, tada bandymai atliekami sėdynę nukreipus į priekinę padėtį, užfiksavus sėdynę ir užfiksavus sėdynę traktoriaus vidurinei išilginei plokštumai lygiagrečioje padėtyje.1.9. Sėdynės, naudojamos anksčiau nurodytiems bandymams atlikti, charakteristikos, konstrukcijos ir įtaisymo požiūriu turi būti tokios pat kaip ir serijinės gamybos sėdynių.1.10. Prieš pradedant bandymus, gamintojas privalo būti įdirbęs sėdynę.1.11. Bandymų ataskaitą, kuria patvirtinama, kad atlikus visus nustatytus bandymus sėdynė nebuvo sugadinta, ir į kurią įtraukiamos sėdynės vibracinės charakteristikos, privalo parengti bandymų laboratorija.1.12. Sėdynės, išbandytos I klasės traktoriams, yra tinkamos tik šios klasės traktoriams, o sėdynės, išbandytos II klasės traktoriams, tinkamos ir I, ir II klasės traktoriams.2. SPECIALŪS REIKALAVIMAI2.1. Sėdynės pagrindo paviršiaus matmenys2.1.1. Sėdynės pagrindo paviršiaus ilgis, išmatuotas 150 mm atstumu nuo sėdynės vidurinės išilginės plokštumos ir lygiagrečiai šiai plokštumai, privalo būti 400 mm ± 50 mm (žr. toliau pateiktą paveikslą).2.1.2. Sėdynės pagrindo paviršiaus plotis, išmatuotas statmenai sėdynės vidurinei plokštumai per 150 mm prieš sėdynės atskaitos tašką (S) ir ne aukščiau kaip 80 mm virš šio taško, privalo būti ne mažesnis kaip 450 mm (žr. toliau pateiktą paveikslą).2.1.3. Sėdynės, skirtos naudoti traktoriuose, kurių užpakalinių ratų tarpvėžės plotis yra ne didesnis kaip 1150 mm, pagrindo paviršiaus ilgis bei plotis gali būti sumažintas, jeigu traktorius yra tokios konstrukcijos, kad negalima laikytis 2.1.1. ir 2.1.2 punktuose pateiktų reikalavimų, t. y. ilgis ne didesnis kaip 300 mm, o plotis – ne didesnis kaip 400 mm.2.2. Sėdynės atkaltės padėtis ir jos polinkio kampas2.2.1. Viršutinis sėdynės atkaltės kraštas virš sėdynės atskaitos taško (S) turi būti ne mažiau kaip per 260 mm (žr. toliau pateiktą paveikslą).2.2.2. Sėdynės atkaltės polinkio kampas privalo būti 10° ± 5° (žr. toliau pateiktą paveikslą).2.3. Sėdynės paviršiaus polinkio kampas2.3.1. Sėdynės polinkio kampas į horizontalę atgal (žr. kampą α toliau pateiktame paveiksle), kai sėdynė yra apkrauta, privalo būti nuo 3° iki 12°, matuojant su apkrovos įtaisu pagal I priedėlį.2.4. Sėdynės reguliavimas (žr. toliau pateiktą paveikslą)2.4.1. Sėdynę išilgine kryptimi privalo būti įmanoma reguliuoti ne mažesne pastūma kaip:- 150 mm traktoriuose, kurių užpakalinių ratų tarpvėžės plotis didesnis kaip 1150 mm,- 60 mm traktoriuose, kurių užpakalinių ratų tarpvėžės plotis 1150 mm arba mažesnis.2.4.2. Sėdynę vertikalia kryptimi privalo būti įmanoma reguliuoti ne mažesne pastūma kaip:- 60 mm traktoriuose, kurių užpakalinių ratų tarpvėžės plotis didesnis kaip 1150 mm,- 30 mm traktoriuose, kurių užpakalinių ratų tarpvėžės plotis 1150 mm arba mažesnis.+++++ TIFF +++++2.5. Sėdynės bandymai2.5.1. Bandymas pakabos charakteristikoms ir reguliavimo riboms atsižvelgiant į vairuotojo masę nustatyti2.5.1.1. Pakabos sistemos charakteristikos nustatomos statiniu bandymu. Jį privalu atlikti naudojant sėdynę, sureguliuotą taip, kad ji būtų tinkama sėdėti 50 kg masės vairuotojui, o atliekant kitą bandymą sėdynė sureguliuojama 120 kg masės vairuotojui.Sėdynės reguliavimo ribų apribojimai atsižvelgiant į vairuotojo masę apskaičiuojami pagal pakabinimo sistemos charakteristikas.2.5.1.2. Sėdynė uždedama ant bandymo stendo arba sumontuojama traktoriuje ir ji pradedama veikti apkrova – arba tiesiogine, arba panaudojant specialų įtaisą; ši apkrova nuo vardinės apkrovos neturi skirtis daugiau kaip 5 N. Pakabos sistemos nusėdimas išmatuotinas ne mažesniu kaip ± 1 mm tikslumu. Sėdynę veikti apkrova privalu pagal I priedėlio 3 punkte išdėstytą metodiką.2.5.1.3. Pakabos sistemos nuokrypių būdingąją kreivę privalu brėžti nuo nulinės apkrovos taško iki didžiausios apkrovos taško ir tada vėl į nulinės apkrovos tašką. Apkrova, kuriai esant pakabos sistema nusėda, neturi būti skirstoma didesnėmis dalimis kaip 100 N; pakabos sistemos judėjimo kreivę privalu nubrėžti per ne mažiau kaip aštuonis vienodais tarpais išdėstytus matavimų taškus. Didžiausios apkrovos tašku laikomas arba toks taškas, kuriame spyruoklė labiau nesusispaudžia, arba 1500 N apkrova. Sėdynę pradėjus arba nustojus veikti apkrova, pakabos sistemos vertikalus nusėdimas išmatuotinas per 200 mm prieš sėdynės atskaitos tašką (S); sėdynę pradėjus arba nustojus veikti apkrova, jai turi būti leista sugrįžti į pirminę padėtį.2.5.1.4. Kalbant apie sėdynes, kurioms reguliavimo ribos atsižvelgiant į vairuotojo masę nenustatytos, jų charakteristikos parinktinos taip, kad:2.5.1.4.1. kalbant apie lengviausius vairuotojus, sėdynė, kai apkrova jai nutraukiama, atsidurtų pakabos eigos viršutiniame taške; ir2.5.1.4.2. kalbant apie sunkiausius vairuotojus, 1500 N apkrovos veikiama sėdynė atsiduria žemiausiame pakabos eigos taške.2.5.1.4.3. Reguliavimo ribą, nustatytą naudojant 2.5.1.4.1 ir 2.5.1.4.2 punktuose nurodytas apkrovas, privalu laikyti didesne už pagal 3.1.1 punkto nuostatas reikalaujamą ribą.2.5.1.4.4. Jeigu sėdynėje sumontuotas palaipsnis apatinės eigos ribotuvas, žemiausią pakabos eigos tašką (žr. I priedo 9 punktą) galima apibrėžti kaip tašką, kuriame sėdynė, nustatyta lengviausiam vairuotojui, atsiduria veikiama 1000 N apkrovos.2.5.1.5. Vidurinė pakabos sistemos padėtis – tai padėtis, kurioje sėdynė atsiduria spaudžiama iki pakabos sistemos visos eigos vidurio.2.5.1.6. Kadangi pakabos sistemos būdingoji kreivė – tai paprastai histerezės kilpos, apkrovą privalu nustatyti per kilpos vidurį brėžiant tiesę (žr. I priedo 8 punktą ir II priedo 2 priedėlio A ir B punktus).2.5.1.7. Norint nustatyti reguliavimo apribojimus kaip vairuotojo masės funkciją, A ir B punktų vertes (žr. 2 priedėlį), nustatytas pagal 2.5.1.6 punkto nuostatą, privalu padauginti iš 1,3.2.5.2. Bandymas šoniniam stabilumui nustatyti2.5.2.1. Sėdynę privalu nustatyti didžiausiai leistinai vairuotojo masei ir prie bandymo stendo arba traktoriaus pritaisyti taip, kad sėdynės pagrindas būtų pritvirtintas ant plokštumos (bandymo stendo), kuri yra ne mažesnė už sėdynės pagrindą.2.5.2.2. Sėdynės paviršius arba pagrindas veikiamas 1000 N bandomąja apkrova. Apkrova turi veikti sėdynės paviršiaus tašką, esantį per 200 mm prieš sėdynės atskaitos tašką (S), ir pakaitomis du šoninius taškus, nuo sėdynės simetrijos plokštumos esančius per 150 mm.2.5.2.3. Kol apkrova veikia sėdynę, jos paviršiaus šoninio polinkio kampo kaita matuojama prie įtaisų, skirtų reguliuoti horizontaliai ir vertikaliai sėdynės padėčiai, galo. Į liekamąją deformaciją prie taško, kuriame apkrova veikia sėdynę, neatsižvelgiama.2.5.3. Vibracijos nustatymo bandymasSėdynės vibracija nustatoma atliekant bandymus bandymo stende ir (arba) standartiniame kelyje atsižvelgiant į tai, ar sėdynę numatyta naudoti A kategorijos, ar B kategorijos klasės (arba klasių) traktoriuose.2.5.3.1. Bandymas bandymo stende2.5.3.1.1. Bandymo stendas privalo imituoti vertikalią vibraciją sėdynės pritvirtinimo taške.Vibracijos sužadinamos elektriniu hidrauliniu įtaisu. Atliekant bandymą su anksčiau nurodytos klasės traktoriais naudotini arba 4 ir 5 priedėliuose pateiktos vertės, arba dvigubo integravimo pagreičio signalai, užfiksuoti sėdynės pakaboje B kategorijos traktoriuje, kai jis 12 km/h ± 0,5 km/h greičiu važiuoja standartiniu keliu, kaip apibrėžta 2.5.3.2.1 punkte. Vibracijas privalu perduoti į platformą, kurios matmenys beveik atitinka traktoriaus kabinos matmenis. Vibracijoms sužadinti privalu naudoti nustatytos vertės simetrinius švytruojamuosius nepertraukiamos eigos arba dvigubo integravimo pagreičio signalus, užfiksuotus B kategorijos traktoriaus sėdynės pakaboje, kai jis važiuoja standartiniu keliu. Matavimai neturi būti atliekami nustatytas vertes arba pagreičio signalą naudojant pirmą kartą.2.5.3.1.2. Be įtaiso bandomajai sėdynei, platformoje privalo būti vairaratis ir pakoja. Jų konfigūracija privalo atitikti pateiktąją 6 priedėlyje.2.5.3.1.3. Bandymo stendui privalo būti būdingas didelis lenkimo ir sukimo standumas, o jo atramose ir kreipiamuosiuose įtaisuose neturi būti didesnių tarpelių negu yra reikalinga techniniu požiūriu. Jeigu platforma pritaisyta prie vibracinio strypo, dydis R privalo būti ne mažesnis kaip 2000 mm (žr. 6 priedėlį).Bandymo stendu privalo būti įmanoma imituoti sinusinius virpesius, kaip parodyta 7 priedėlyje, kai naudojama 150 kg masė.2.5.3.2. Bandymas standartiniame kelyje2.5.3.2.1. Kelias – tai dvi lygiagrečios juostos, kurių tarpas atitinka traktoriaus tarpvėžę. Paviršius gali būti išlietas betonu, kurio paviršius išlygintas, arba gali būti išklotas mediniais ar betoniniais blokais, sudėtais ant pamatinės konstrukcijos. Kiekvienos vėžės juostos paviršius apibrėžiamas pakilimų ordinatėmis bazinės linijos atžvilgiu; šios ordinatės pateiktos 3 priedėlio lentelėse. Atsižvelgiant į kelią, pakilimas apibrėžiamas 16 cm tarpais išilgai kiekvienos juostos.Kelias privalo būti nutiestas ant stabilaus grunto, ir atstumas tarp kelio juostų per visą kelio ilgį gali kisti tik nežymiai; traktoriaus ratai visą laiką turi būti visiškai sukibę su keliu. Jeigu kelio juostos suformuotos iš blokų, jie turi būti nuo 6 iki 8 cm storio, o atstumas nuo vieno bloko vidurio iki kito – 16 cm.Standartinio kelio ilgis turi būti 100 m. Matuoti reikia pradėti tuojau pat, kai tik traktoriaus užpakalinio tilto ašis pasidaro statmena kelio taškui D = 0, ir baigti matavimą tuojau pat, kai tik traktoriaus priekinio tilto ašis pasidaro statmena bandymo kelio taškui D = 100 (žr. II priedo 3 priedėlį).2.5.3.2.2. Perduodamos vertikalios vibracijos nustatomos važiuojant 12 km/h ± 0,5 km/h greičiu.Nustatytas greitis turi būti palaikomas nenaudojant stabdžių. Vibraciją privalu matuoti sėdynėje ir tame taške, kur sėdynė yra pritvirtinta prie traktoriaus, kai sėdynėje sėdi lengvas ir sunkus vairuotojas.12 km/h greitis turi būti pasiektas nuvažiavus įsibėgėjimo atkarpą. Šios įsibėgėjimo atkarpos danga privalo būti plokščia ir su standartiniu keliu sujungta vienodame lygyje.2.5.3.2.3. Sėdynę vairuotojo masei privalu sureguliuoti pagal gamintojo nurodymus.2.5.3.2.4. Traktoriui turi būti pritaisytas apsauginis rėmas ir (arba) kabina, išskyrus tokio tipo traktorius, kuriems reikalavimai dėl šių įrenginių netaikomi. Traktorius turi būti be pagalbinių įrenginių. Be to, prie ratų arba rėmo neturi būti balasto ir padangose neturi būti skysčio.2.5.3.2.5. Atliekant bandymą naudotinos gamintojo nurodytos standartinių matmenų ir kordo charakteristikų padangos. Padangos protektoriaus gylis turi būti ne mažesnis kaip 65 % naujos padangos protektoriaus gylio.2.5.3.2.6. Padangų šoninės sienelės negali būti pažeistos. Slėgis padangose turi atitikti padangų gamintojo rekomenduotų pamatinių slėgių aritmetinį vidurkį. Tarpvėžės plotis turi atitikti naudojamą esant normalioms traktoriaus modelio, kuriame sėdynė yra sumontuota, veikimo sąlygoms.2.5.3.2.7. Matavimus prie sėdynės pritvirtinimo taško ir pačioje sėdynėje privalu atlikti per tą patį važiavimą.Vibracijoms išmatuoti ir užregistruoti naudojamas akcelerometras, matavimo stiprintuvas ir magnetofonas arba tiesioginės atskaitos vibrometras. Šių instrumentų specifikacijos pateiktos 2.5.3.3.2–2.5.3.3.6 punktuose.2.5.3.3. Kelyje arba bandymo stende atliekamų bandymų specifikacijos2.5.3.3.1. Vairuotojo masėBandymą privalu atlikti su dviem vairuotojais: vieno masė turi būti 55 kg (± 10 %), iš kurių ne daugiau kaip 5 kg gali būti aplink vairuotoją apjuosto diržo masė; kito vairuotojo masė turi būti 98 kg (± 10 %), iš kurių diržo masė neturi būti daugiau kaip 8 kg.2.5.3.3.2. Akcelerometro vietaNorint išmatuoti vairuotoją veikiančią vibraciją, akcelerometras pritvirtinamas ant 250 mm ± 50 mm skersmens standžios ir lygiu paviršiumi plokštės, kurios vidurinė ne mažesnio kaip 75 mm skersmens dalis turi būti standi ir kurioje privalo būti akcelerometrą apsaugantis standus įtaisas. Šią plokštę, aptrauktą maždaug 20 mm storio natūralios arba sintetinės putgumės sluoksniu, privalu sėdynės pagrindo viduryje padėti tarp sėdynės ir vairuotojo.Norint išmatuoti sėdynės pritvirtinimą veikiančią vibraciją, akcelerometrą privalu pritaisyti prie sėdynės pakabos ne toliau kaip per 100 mm nuo traktoriaus vidurinės išilginės plokštumos ir ne už sėdynės pagrindo vertikalios projekcijos į traktorių ribų.2.5.3.3.3. Vibracinio pagreičio matavimasAkcelerometras ir su juo sujungta stiprinimo ir perdavimo įranga privalo suveikti, kai atsiranda vibraciniai virpesiai, kurių kvadratinio vidurkio vertė yra 0,05 m/s2, turi tinkami išmatuoti vibracinius virpesius, kurių kvadratinio vidurkio dydis yra 5 m/s2, ir piko faktorių (piko santykis su kvadratinio vidurkio verte), lygų 3, be iškraipymų (didžiausia paklaida ± 2,5 %, matuojant nuo 1 Hz iki 80 Hz).2.5.3.3.4. MagnetofonasJeigu naudojamas magnetofonas, atkūrimo paklaida, kai dažniai yra nuo 1 Hz iki 80 Hz, neturi būti didesnė ± 3,5 %, įskaitant ir juostos greičio pokytį, kai juosta perklausoma atliekant analizę.2.5.3.3.5. Vibrometras2.5.3.3.5.1. Į vibracinius virpesius, didesnius kaip 10 Hz, galima neatsižvelgti. Todėl priešais matavimo instrumentą leidžiama prijungti žemo dažnio filtrą, kurio atskiriamasis dažnis yra maždaug 10 Hz ir slopinimas yra 12 dB oktavai.2.5.3.3.5.2. Šiame instrumente tarp jutiklio ir integratoriaus privalo būti elektroninis svertinis filtras. Šis filtras privalo atitikti 8 priedėlyje pateiktą kreivę, ir jo ribinė paklaida, kalbant apie 2–4 Hz dažnius, turi būti ± 0,5 dB, o kitiems dažniams – ± 2 dB.2.5.3.3.5.3. Elektroniniu matavimo įtaisu privalo būti įmanoma nustatyti:- arba svertinio vibracinio pagreičio (aw) kvadrato integralą (I) bandymo laikui (T)I =dt,- arba šio integralo kvadratinę šaknį,- a=I/T =2I2TSvertinio vibracinio pagreičio kvadratinio vidurkio vertės, kuri apskaičiuota šiuo būdu, bendrasis netikslumas turi būti ± 5 %2.5.3.3.6. KalibravimasVisus prietaisus privalu reguliariai kalibruoti.2.5.3.3.7. Vibracinių bandymų įvertinimas2.5.3.3.7.1 Atliekant kiekvieną bandymą svertinis vibracinis pagreitis nustatytinas 2.5.3.3.5 punkte aprašytu tiesioginės atskaitos vibrometru.2.5.3.3.7.2. Ataskaitoje pateiktinas sėdynės, kai joje sėdi lengvas vairuotojas, patikslintasis vibracinio pagreičio vertės aritmetinis vidurkis, taip pat sėdynės, kai joje sėdi sunkus vairuotojas, patikslintasis vibracinio pagreičio vertės aritmetinis vidurkis. Bandymo ataskaitoje taip pat pateiktinas svertinio vibracinio pagreičio, išmatuoto vairuotojo sėdynėje, santykis su šiuo pagreičiu, išmatuotu prie sėdynės pakabos. Nurodant santykį po kablelio rašomi du skaitmenys.2.5.3.3.7.3. Atliekant bandymus privalu matuoti aplinkos temperatūrą ir ją pateikti ataskaitoje.2.5.4. Vibracinis bandymas, atliktinas su traktoriaus sėdynėmis atsižvelgiant į numatomą jų panaudojimą2.5.4.1. Sėdynė, kurią numatoma naudoti A kategorijai priskirtos klasės (-ių) traktoriuje (-iuose), išbandytina vibraciniu stendu naudojant atitinkamus nustatytos vertės signalus.2.5.4.2. Sėdynė, kurią numatoma naudoti B kategorijai priskirto tipo traktoriuje, išbandytina standartiniame kelyje su šio tipo traktoriumi. Tačiau bandymas, kurio metu imituojamos eksploatavimo sąlygos, taip pat gali būti atliekamas naudojant nustatytos vertės signalą, atitinkantį pagreičio kreivę, kuri nustatyta atliekant bandymą standartiniame kelyje su to tipo traktoriumi, kuriam sėdynė yra skirta.2.5.4.3. Sėdynė, numatoma naudoti tik A kategorijai priskirtame konkretaus tipo traktoriuje, taip pat gali būti išbandyta pagal 2.5.4.2 punkte išdėstytus reikalavimus. Šiuo atveju sudėtinės dalies tipo patvirtinimas suteikiamas tik to tipo traktoriui, kuriame numatyta sėdynę naudoti.2.5.5. Tvarka, taikoma nustatant sėdynės vibraciją toms sėdynėms, kurios numatytos naudoti A kategorijos traktoriuose2.5.5.1. Etaloninio traktoriaus vibracinės savybės, kurios yra esminis veiksnys atliekant bandymą su vairuotojo sėdyne, apibrėžiamos vertikalaus pagreičio spektriniais galios tankiais (9 ir 10 priedėliai), užregistruotais etaloninio traktoriaus sėdynės pakaboje, kai traktorius važiuoja standartiniu keliu pagal 2.5.3.2 punkto reikalavimus.2.5.5.2. Atliekant matavimų ciklą sėdynės pakaboje užregistruota vertė awB turi atitikti šiuos apribojimus:a= nuo 1,9 m/s2 iki 2,2 m/s2a= nuo 1,6 m/s2 iki 1,8 m/s2a= 2,05 m/s2 I klasei,a= 1,7 m/s2 II klasei,a= awBawB2.5.5.3. Kai bandymas atliekamas bandymo stende, nurodytos vertės signalai, kuriais sukeliami vertikalūs sėdynės pakabos judesiai, turi būti nustatyti dvigubai integruojant pagreičio signalus, užregistruotus I arba II klasės etaloninių traktorių sėdynės pakaboje, atliekant bandymą su traktoriumi, kai jis važiuoja standartiniu keliu. Šie nustatytos vertės signalai pateikti 4 ir 5 priedėliuose.Bandymo stendą privalu sureguliuoti taip, kad sėdynės pakaba būtų veikiama svertiniu pagreičiu:a= nuo 1,9 m/s² iki 2,2 m/sA kategorijos I klasės traktoriams ira= 1,6 nuo 1,6 m/s² iki 1,8 m/sA kategorijos II klasės traktoriams.a= 2,05 m/s2 A kategorijos I klasės traktoriamsa= 1,7 m/s2 A kategorijos II klasės traktoriams,a= awBawB2.5.5.4. Bandymą atliekant stende, taikomi 2.5.3.1 punkto reikalavimai, ir vibracijos turi būti sužadinamos laikantis 2.5.5.2 punkto nuostatos.Kiekvienam iš dviejų 2.5.3.3.1 punkte nurodytų vairuotojų svertinis vibracinis pagreitis išmatuotinas vairuotojui sėdint sėdynėje tarp abiejų matavimų darant 28 sekundžių pertrauką. Matavimą reikia pradėti, kai nustatytos vertės sužadinti virpesiai pasiekia nurodytos vertės amplitudę ir signalo laikas yra t = 0 sekundžių, ir baigti, kai nustatytos vertės sužadinti virpesiai pasiekia nurodytos vertės amplitudę ir signalo laikas yra t = 28 sekundės (žr. II priedo 4 ir 5 priedus). Reikia atlikti bent du bandymų ciklus. Gautos matavimų vertės nuo aritmetinio vidurkio neturi skirtis daugiau kaip ± 5 %.2.5.6. Tvarka, taikoma nustatyti sėdynių, numatytų naudoti B kategorijos traktoriuose, vibracijai2.5.6.1. Pagal 2.5.4.2 punkto reikalavimus, sėdynės vibracijos bandymai neatliekami traktorių grupei arba klasei, tačiau atliekami kiekvieno tipo traktoriui, kuriame sėdynė yra skirta naudoti.2.5.6.2. aw*s.2.5.6.3. Bandymas bandymo stende turi būti atliekamas kartu su bandymu standartiniame kelyje pagal 2.5.3.1 ir 2.5.3.3 punktų reikalavimus.Nustatytos vibracinio stendo varomojo agregato vertės turi būti nustatomos vibracinio pagreičio signalui, užregistruotam pagal 2.5.3.1.1 punkto reikalavimus, pritaikius dvigubą integraciją.2.5.6.4. Apskaičiuojant nustatytas vertes, išmatuotas pagal 2.5.6.3 punkto nuostatą, svertinis vibracinis pagreitis (awp), bandymo stende užregistruotas sėdynės pakaboje, neturi daugiau kaip ± 10 % skirtis nuo vertės (awF), užregistruotos standartiniame kelyje pagal 2.5.6.3 punkto reikalavimus (pirma pastraipa). Jeigu svertinis vibracinis pagreitis skiriasi nuo vertės (awF), išmatuotos sėdynės pakaboje per bandomąjį važiavimą, svertinis vibracinis pagreitis, užregistruotas traktoriaus sėdynėje atliekant bandymą bandymo stende, turi būti patikslinimas taip:a= aKiekvieną bandymo stende atliekamą bandymą reikia pakartoti du kartus. Išmatuoti dydžiai nuo aritmetinio vidurkio negali skirtis daugiau kaip ± 5 %.3. EEB SUDĖTINĖS DALIES TIPO PATVIRTINIMO IR ŽENKLINIMO REIKALAVIMAI3.1. Būtinosios sąlygos EEB sudėtinės dalies tipo patvirtinimą suteikiant sėdyneiKad sėdynei būtų suteiktas EEB sudėtinės dalies tipo patvirtinimas, be anksčiau nurodytųjų, ji turi atitikti šias sąlygas:3.1.1. reguliuoti sėdynę turi būti įmanoma pagal vairuotojo masę, kuri gali būti nuo 50 kg iki 120 kg;3.1.2. polinkio kampo pokytis, išmatuotas atliekant šoninio stabilumo bandymą neturi būti didesnis kaip 5°;3.1.3. nė viena iš dviejų 2.5.3.3.7.2 punkte aprašytų verčių neturi viršyti 1,25 m/s².3.2. Paraiška suteikti EEB sudėtinės dalies tipo patvirtinimui3.2.1. Paraišką suteikti EEB sudėtinės dalies tipo patvirtinimą, privalo įteikti prekės pavadinimo arba prekės ženklo savininkas arba įgaliotas savininko atstovas.3.2.2. Prie paraiškos, įteiktos dėl kiekvieno vairuotojo sėdynės tipo, privalu pridėti:3.2.2.1. trumpą techninį aprašą, kuriame visų pirma nurodomas traktoriaus arba traktorių tipas, kuriam ji yra skirta;3.2.2.2. pakankamai smulkūs brėžiniai (trys egzemplioriai), kad iš jų būtų galima nustatyti sėdynės tipą. Brėžiniuose visų pirma turi būti nurodyti sėdynės matmenys, jos svoris, pakabos sistema ir sėdynės pakaba;3.2.2.3. bent viena sėdynė;3.2.2.4. vieną traktorių (jeigu reikia), reprezentuojantį tą traktoriaus tipą, kuriam sėdynė yra skirta.3.3. Įrašai3.3.1. Sėdynėje, pateiktoje EEB sudėtinės dalies tipui patvirtinti, turi būti aiškiai ir neištrinamai pažymėtas paraiškos pateikėjo prekės pavadinimas arba prekės ženklas.3.3.2. Kiekvienoje sėdynėje turi būti pakankamai didelis paviršius, skirtas EEB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklui; šį paviršių privalu nurodyti 3.2.2.2 punkte išvardytuose brėžiniuose.3.4. EEB sudėtinės dalies tipo patvirtinimas3.4.1. Jeigu pagal 3.2 punkto nuostatas pateikta kėdė atitinka 3.1 ir 3.3 punktų reikalavimus, suteikiamas EEB sudėtinės dalies tipo patvirtinimas ir paskiriamas sudėtinės dalies tipo patvirtinimo numeris.3.4.2. Šis numeris negali būti paskirtas jokiam kitam sėdynės tipui.3.5. Ženklinimas3.5.1. Kiekvienoje kėdėje, atitinkančioje tipą, patvirtintą pagal šios direktyvos nuostatas, turi būti EEB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklas.3.5.2. Šis ženklas sudarytas:3.5.2.1. iš keturkampio, kuriame yra mažoji raidė "e" ir po jos eina valstybės narės, suteikusios sudėtinės dalies tipo patvirtinimą, skiriamasis skaičius arba raidės:1 Vokietija,2 Prancūzija,3 Italija,4 Nyderlandai,6 Belgija,11 Didžioji Britanija,13 Liuksemburgas,18 Danija,IRL Airija,3.5.2.2. iš apačioje, arti keturkampio esančio EEB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo numerio, atitinkančio EEB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo sertifikato, išduoto sėdynės tipui, numerį; ir3.5.2.3. iš viršuje, arti keturkampio esančios A kategorijos traktoriaus tipo, kuriam sėdynė yra skirta, nuorodos. Į ją įtraukiama:- A kategorijos I klasės traktoriams: I- A kategorijos I ir II klasės traktoriams: I ir II.Jeigu virš keturkampio nepateikta jokia nuoroda, sėdynė laikoma skirta B kategorijos traktoriui.3.5.3. EEB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklas prie kėdės turi būti pritvirtintas taip, kad būtų nenutrinamas ir lengvai perskaitomas net tuomet, kai sėdynė yra įtaisyta traktoriuje.3.5.4. Sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklo pavyzdys yra pateiktas 11 priedėlyje.3.5.5. Įvairių šio ženklo dalių matmenys neturi būti mažesni už minimalius matmenis, nurodytus ženklinimui, kaip parodyta 11 priedėlyje.--------------------------------------------------III PRIEDASEEB SUDĖTINĖS DALIES TIPO PATVIRTINIMO SERTIFIKATO PAVYZDYS+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------IV PRIEDASVAIRUOTOJO SĖDYNĖS MONTAVIMO REIKALAVIMAI TRAKTORIUI SUTEIKIANT EEB TIPO PATVIRTINIMĄ1. Kiekviena vairuotojo sėdynė turi būti su EEB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklu ir turi atitikti šiuos montavimo reikalavimus:1.1. vairuotojo sėdynė turi būti sumontuota taip, kad:1.1.1. vairuotojui būtų užtikrinta patogi padėtis vairuojant traktorių ir juo atliekant manevrus;1.1.2. sėdynė būtų lengvai pasiekiama;1.1.3. vairuotojas, įprastai sėdėdamas sėdynėje ir vairuodamas traktorių, galėtų lengvai pasiekti įvairius traktoriaus valdymo įtaisus, kuriuos reikia junginėti veikiant traktoriui;1.1.4. į jokią sėdynės arba traktoriaus sudėtinės dalies detalę vairuotojas neįsipjautų ir nesusimuštų;1.1.5. jeigu reguliuojamas tik sėdynės ilgis arba aukštis, jos simetrijos plokštuma sutaptų su vidurine išilgine traktoriaus plokštuma arba būtų lygiagreti jai;1.1.6. jeigu sėdynė suprojektuota taip, kad ją galima sukti apie vertikalią ašią, tokią sėdynę būtų įmanoma įtvirtinti visose arba tik tam tikrose padėtyse ir būtinai – 1.1.5 punkte nurodytoje padėtyje.2. EEB tipo patvirtinimo turėtojas gali prašyti, kad šis patvirtinamas būtų išplėstas kitiems sėdynės tipams. Kompetentingos institucijos privalo leisti patvirtinimą taikyti ir kitiems sėdynės tipams laikydamosi šių reikalavimų:2.1. jeigu naujam sėdynės tipui suteiktas EEB sudėtinės dalies tipo patvirtinimas;2.2. jeigu sėdynė suprojektuota taip, kad yra tinkama sumontuoti tokio tipo traktoriuje, kuriam prašoma leisti taikyti EEB tipo patvirtinimą;2.3. jeigu sėdynė sumontuota taip, kad atitinka šiame priede išdėstytus jos montavimo reikalavimus.3. Sėdynių, skirtų traktoriams, kurių užpakalinių ratų tarpvėžė yra 1150 mm, pagrindo mažiausias ilgis ir plotis gali būti toks:- sėdynės pagrindo ilgis: 300 mm,- sėdynės pagrindo plotis: 400 mm.Ši nuostata galioja tik tada, kai dėl traktoriaus konstrukcijos negalima užtikrinti, kad nurodytų sėdynės pagrindo ilgio ir ploto dydžių (t. y. 400 mm ± 50 mm ir atitinkamai ne mažiau kaip 450 mm) būtų laikomasi.4. V priede pateikto pavyzdžio sertifikatas pridedamas prie EEB tipo patvirtinimo pažymėjimo, kuris išduotas kiekvienam tipo patvirtinimui, šio patvirtinimo galiojimo išplėtimui arba atsisakius tokį patvirtinimą išduoti.--------------------------------------------------V PRIEDASEEB TIPO PATVIRTINIMO SERTIFIKATO, IŠDUOTO TRAKTORIUI, PRIEDAS DĖL VAIRUOTOJO SĖDYNĖS(1974 m. kovo 4 d. Tarybos direktyvos 74/150/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių ratinių žemės ūkio ar miškų ūkio traktorių tipo patvirtinimą, suderinimo 4 straipsnio 2 dalis ir 10 straipsnis)+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: 2012 m. lapkričio 26 d. Komisijos įgyvendinimo direktyva 2012/44/ES, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2003/90/EB ir 2003/91/EB, kuriomis nustatytos atitinkamai Tarybos direktyvų 2002/53/EB ir 2002/55/EB 7 straipsnio įgyvendinimo priemonės, susijusios su žemės ūkio augalų rūšių ir daržovių rūšių tam tikrų veislių būtiniausiai tikrintinais požymiais ir būtinais tikrinimo reikalavimais  Tekstas svarbus EEE

text:
27.11.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 327/37

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO DIREKTYVA 2012/44/ES
   2012 m. lapkričio 26 d.
   kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2003/90/EB ir 2003/91/EB, kuriomis nustatytos atitinkamai Tarybos direktyvų 2002/53/EB ir 2002/55/EB 7 straipsnio įgyvendinimo priemonės, susijusios su žemės ūkio augalų rūšių ir daržovių rūšių tam tikrų veislių būtiniausiai tikrintinais požymiais ir būtinais tikrinimo reikalavimais
   (Tekstas svarbus EEE)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2002 m. birželio 13 d. Tarybos direktyvą 2002/53/EB dėl bendrojo žemės ūkio augalų veislių katalogo (1), ypač į jos 7 straipsnio 2 dalies a ir b punktus,
   atsižvelgdama į 2002 m. birželio 13 d. Tarybos direktyvą 2002/55/EB dėl prekybos daržovių sėkla (2), ypač į jos 7 straipsnio 2 dalies a ir b punktus,
   kadangi:

               (1)

               Komisijos direktyvos 2003/90/EB (3) ir 2003/91/EB (4) priimtos siekiant užtikrinti, kad veislės, kurias valstybės narės įtraukia į nacionalinius katalogus, atitiktų Bendrijos augalų veislių tarnybos nustatytas gaires dėl būtiniausiai tikrintinų įvairių augalų rūšių požymių ir veislių tikrinimo būtinų reikalavimų, atsižvelgiant į nustatytų gairių aprėptį. Tose direktyvose nustatyta, kad kitoms veislėms turi būti taikomos Tarptautinės naujų augalų veislių apsaugos sąjungos gairės;

               (2)

               vėliau Bendrijos augalų veislių tarnyba ir Tarptautinė naujų augalų veislių apsaugos sąjunga nustatė papildomas gaires dėl dar vienos rūšies ir atnaujino esamas gaires;

               (3)

               todėl direktyvos 2003/90/EB ir 2003/91/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistos;

               (4)

               šioje direktyvoje nustatytos priemonės atitinka Žemės ūkio, sodininkystės, daržininkystės ir miškininkystės sėklos bei dauginamosios medžiagos nuolatinio komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:
   1 straipsnis
   Direktyvos 2003/90/EB I ir II priedai pakeičiami šios direktyvos priedo A dalies tekstu.
   2 straipsnis
   Direktyvos 2003/91/EB priedai pakeičiami šios direktyvos priedo B dalies tekstu.
   3 straipsnis
   Iki 2014 m. sausio 1 d. pradėtiems tikrinimams valstybės narės gali taikyti direktyvų 2003/90/EB ir 2003/91/EB versiją, galiojusią iki jų pakeitimo šia direktyva.
   4 straipsnis
   Valstybės narės ne vėliau kaip 2013 m. gruodžio 31 d. priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą.
   Tas nuostatas jos taiko nuo 2014 m. sausio 1 d.
   Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.
   5 straipsnis
   Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
   6 straipsnis
   Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

      Priimta Briuselyje 2012 m. lapkričio 26 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         José Manuel BARROSO

      (1)  OL L 193, 2002 7 20, p. 1.

      (2)  OL L 193, 2002 7 20, p. 33.

      (3)  OL L 254, 2003 10 8, p. 7.

      (4)  OL L 254, 2003 10 8, p. 11.

      PRIEDAS
      A   DALIS
      „
            I PRIEDAS

               1 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytų rūšių, turinčių atitikti Bendrijos augalų veislių tarnybos (BAVT) bandymų protokolus, sąrašas

                        Mokslinis pavadinimas

                        Bendrinis pavadinimas

                        BAVT protokolas

                           Festuca filiformis Pourr.

                        Siūlinis eraičinas

                        TP 67/1, 2011 6 23

                           Festuca ovina L.

                        Avinis eraičinas

                        TP 67/1, 2011 6 23

                           Festuca rubra L.

                        Raudonasis eraičinas

                        TP 67/1, 2011 6 23

                           Festuca trachyphylla (Hack.) Krajina

                        Šiurkštusis eraičinas

                        TP 67/1, 2011 6 23

                           Lolium multiflorum Lam.

                        Gausiažiedė svidrė

                        TP 4/1, 2011 6 23

                           Lolium perenne L.

                        Daugiametė svidrė

                        TP 4/1, 2011 6 23

                           Lolium x boucheanum Kunth

                        Bušo svidrė

                        TP 4/1, 2011 6 23

                           Pisum sativum L.

                        Sėjamasis žirnis

                        TP 7/2, 2010 3 11

                           Brassica napus L.

                        Paprastasis griežtis

                        TP 36/2, 2011 11 16

                           Helianthus annuus L.

                        Tikroji saulėgrąža

                        TP 81/1, 2002 10 31

                           Linum usitatissimum L.

                        Sėjamasis linas

                        TP 57/1, 2007 3 21

                           Avena nuda L.

                        Plikoji aviža

                        TP 20/1, 2003 11 06

                           Avena sativa L. (įskaitant A. byzantina K. Koch)

                        Sėjamoji aviža

                        TP 20/1, 2003 11 06

                           Hordeum vulgare L.

                        Paprastasis miežis

                        TP 19/3, 2012 3 21

                           Oryza sativa L.

                        Sėjamasis ryžis

                        TP 16/2, 2012 3 21

                           Secale cereale L.

                        Sėjamasi rugys

                        TP 58/1, 2002 10 31

                           xTriticosecale Wittm. ex A. Camus

                        Kvietrugis (hibridai, gauti sukryžminus Triticum genties rūšį su Secale genties rūšimi)

                        TP 121/2 rev. 1, 2011 2 16

                           Triticum aestivum L.

                        Paprastasis kvietys

                        TP 3/4 rev. 2, 2011 2 16

                           Triticum durum Desf.

                        Kietasis kvietys

                        TP 120/2, 2003 11 6

                           Zea mays L.

                        Paprastasis kukurūzas

                        TP 2/3, 2010 3 11

                           Solanum tuberosum L.

                        Valgomoji bulvė

                        TP 23/2, 2005 12 01

                        Šių protokolų tekstai pateikti Bendrijos augalų veislių tarnybos svetainėje (www.cpvo.europa.eu).

            II PRIEDAS

               1 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytų rūšių, turinčių atitikti Tarptautinės naujų augalų veislių apsaugos sąjungos (TNAVAS) bandymų gaires, sąrašas

                        Mokslinis pavadinimas

                        Bendrinis pavadinimas

                        TNAVAS gairės

                           Beta vulgaris L.

                        Paprastasis runkelis

                        TG/150/3, 1994 11 4

                           Agrostis canina L.

                        Šuninė smilga

                        TG/30/6, 1990 10 12

                           Agrostis gigantea Roth.

                        Didžioji smilga

                        TG/30/6, 1990 10 12

                           Agrostis stolonifera L.

                        Baltoji smilga

                        TG/30/6, 1990 10 12

                           Agrostis capillaris L.

                        Paprastoji smilga

                        TG/30/6, 1990 10 12

                           Bromus catharticus Vahl

                        Paprastoji ragažolė

                        TG/180/3, 2001 4 4

                           Bromus sitchensis Trin.

                        Sitkinė dirsė

                        TG/180/3, 2001 4 4

                           Dactylis glomerata L.

                        Paprastoji šunažolė

                        TG/31/8, 2002 4 17

                           Festuca arundinacea Schreber

                        Nendrinis eraičinas

                        TG/39/8, 2002 4 17

                           Festuca pratensis Huds.

                        Tikrasis eraičinas

                        TG/39/8, 2002 4 17

                           xFestulolium Asch. et Graebn.

                        Hibridai, gauti sukryžminus Festuca genties rūšį su Lolium genties rūšimi

                        TG/243/1, 2008 4 9

                           Phleum nodosum L.

                        Smulkusis motiejukas

                        TG/34/6, 1984 11 7

                           Phleum pratense L.

                        Pašarinis motiejukas

                        TG/34/6, 1984 11 7

                           Poa pratensis L.

                        Pievinė miglė

                        TG/33/6, 1990 10 12

                           Lupinus albus L.

                        Baltažiedis lubinas

                        TG/66/4, 2004 3 31

                           Lupinus angustifolius L.

                        Siauralapis lubinas

                        TG/66/4, 2004 3 31

                           Lupinus luteus L.

                        Geltonasis lubinas

                        TG/66/4, 2004 3 31

                           Medicago sativa L.

                        Mėlynžiedė liucerna

                        TG/6/5, 2005 4 6

                           Medicago x varia T. Martyn

                        Margoji liucerna

                        TG/6/5, 2005 4 6

                           Trifolium pratense L.

                        Raudonasis dobilas

                        TG/5/7, 2001 4 4

                           Trifolium repens L.

                        Baltasis dobilas

                        TG/38/7, 2003 4 9

                           Vicia faba L.

                        Paprastoji pupa

                        TG/8/6, 2002 4 17

                           Vicia sativa L.

                        Sėjamasis vikis

                        TG/32/6, 1988 10 21

                           Brassica napus L. var. napobrassica (L.) Rchb.

                        Paprastasis griežtis

                        TG/89/6rev., 2001 4 4 + 2009 4 1

                           Raphanus sativus L. var. oleiformis Pers.

                        Aliejinis ridikas

                        TG/178/3, 2001 4 4

                           Arachis hypogea L.

                        Valgomasis arachis

                        TG/93/3, 1985 11 13

                           Brassica rapa L. var. silvestris (Lam.) Briggs

                        Dirvinis bastutis

                        TG/185/3, 2002 4 17

                           Cannabis sativa L.

                        Sėjamoji kanapė

                        TG/276/1, 2012 3 28

                           Carthamus tinctorius L.

                        Dažinis dygminas

                        TG/134/3, 1990 10 12

                           Gossypium spp.

                        Vilnamedis

                        TG/88/6, 2001 4 4

                           Papaver somniferum L.

                        Daržinė aguona

                        TG/166/3, 1999 3 24

                           Sinapis alba L.

                        Baltoji garstyčia

                        TG/179/3, 2001 4 4

                           Glycine max (L.) Merrill

                        Gauruotoji soja

                        TG/80/6, 1998 4 1

                           Sorghum bicolor (L.) Moench

                        Dvispalvis sorgas

                        TG/122/3, 1989 10 6

                        Šių gairių tekstai pateikti Tarptautinės naujų augalų veislių apsaugos sąjungos svetainėje (www.upov.int).

                  “
      B   DALIS
      „
            I PRIEDAS

               1 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytų rūšių, turinčių atitikti Bendrijos augalų veislių tarnybos (BAVT) bandymų protokolus, sąrašas

                        Mokslinis pavadinimas

                        Bendrinis pavadinimas

                        BAVT protokolas

                           Allium cepa L. (Cepa grupė)

                        Valgomasis svogūnas

                        TP 46/2, 2009 4 1

                           Allium cepa L. (Aggregatum grupė)

                        Valgomojo svogūno smulkusis varietetas

                        TP 46/2, 2009 4 1

                           Allium fistulosum L.

                        Tuščialaiškis česnakas

                        TP 161/1, 2010 3 11

                           Allium porrum L.

                        Daržinis poras

                        TP 85/2, 2009 4 1

                           Allium sativum L.

                        Valgomasis česnakas

                        TP 162/1, 2004 3 25

                           Allium schoenoprasum L.

                        Laiškinis česnakas

                        TP 198/1, 2009 4 1

                           Apium graveolens L.

                        Valgomasis salieras

                        TP 82/1, 2008 3 13

                           Apium graveolens L.

                        Valgomojo saliero gumbinis varietetas

                        TP 74/1, 2008 3 13

                           Asparagus officinalis L.

                        Vaistinis smidras

                        TP 130/2, 2011 2 16

                           Beta vulgaris L.

                        Paprastasis runkelis, įskaitant Cheltenham rūšį

                        TP 60/1, 2009 4 1

                           Brassica oleracea L.

                        Garbiniuotasis kopūstas

                        TP 90/1, 2011 2 16

                           Brassica oleracea L.

                        Žiedinis kopūstas

                        TP 45/2, 2010 3 11

                           Brassica oleracea L.

                        Brokolinis kopūstas

                        TP 151/2, 2007 3 21

                           Brassica oleracea L.

                        Briuselinis kopūstas

                        TP 54/2, 2005 12 01

                           Brassica oleracea L.

                        Ropinis kopūstas

                        TP 65/1, 2004 3 25

                           Brassica oleracea L.

                        Savojinis kopūstas, baltasis gūžinis kopūstas ir raudonasis gūžinis kopūstas

                        TP 48/3, 2011 2 16

                           Brassica rapa L.

                        Paprastojo bastučio pekininis porūšis

                        TP 105/1, 2008 3 13

                           Capsicum annuum L.

                        Vienametė paprika

                        TP 76/2, 2007 3 21

                           Cichorium endivia L.

                        Salotinė trūkažolė

                        TP 118/2, 2005 12 01

                           Cichorium intybus L.

                        Pramoninė trūkažolė

                        TP 172/2, 2005 12 01

                           Cichorium intybus L.

                        Paprastoji trūkažolė

                        TP 173/1, 2004 3 25

                           Citrullus lanatus (Thumb.) Matsum. et Nakai

                        Tikrasis arbūzas

                        TP 142/1, 2007 3 21

                           Cucumis melo L.

                        Tikrasis melionas

                        TP 104/2, 2007 3 21

                           Cucumis sativus L.

                        Paprastasis agurkas

                        TP 61/2, 2008 3 13

                           Cucurbita pepo L.

                        Paprastasis agurotis

                        TP 119/1, 2004 3 25

                           Cynara cardunculus L.

                        Dygusis artišokas

                        TP 184/1, 2004 3 25

                           Daucus carota L.

                        Paprastoji morka

                        TP 49/3, 2008 3 13

                           Foeniculum vulgare Mill.

                        Paprastasis pankolis

                        TP 183/1, 2004 3 25

                           Lactuca sativa L.

                        Sėjamoji salota

                        TP 13/5, 2011 2 16

                           Lycopersicon esculentum Mill.

                        Valgomasis pomidoras

                        TP 44/4, 2012 3 21

                           Petroselinum crispum (Mill.) Nyman ex A. W. Hill

                        Sėjamoji petražolė

                        TP 136/1, 2007 3 21

                           Phaseolus coccineus L.

                        Raudonžiedė pupelė

                        TP 9/1, 2007 3 21

                           Phaseolus vulgaris L.

                        Daržinė pupelė

                        TP 12/3, 2009 4 1

                           Pisum sativum L. (partim)

                        Sėjamasis žirnis

                        TP 7/2, 2010 3 11

                           Raphanus sativus L.

                        Valgomasis ridikas

                        TP 64/1, 2002 3 27

                           Solanum melongena L.

                        Paprastasis baklažanas

                        TP 117/1, 2008 3 13

                           Spinacia oleracea L.

                        Daržinis špinatas

                        TP 55/4, 2012 3 21

                           Valerianella locusta (L.) Laterr.

                        Salotinė sultenė

                        TP 75/2, 2007 3 21

                           Vicia faba L. (partim)

                        Paprastoji pupa

                        TP Broadbean/1, 2004 3 25

                           Zea mays L. (partim)

                        Paprastasis kukurūzas

                        TP 2/3, 2010 3 11

                        Šių protokolų tekstai pateikti Bendrijos augalų veislių tarnybos svetainėje (www.cpvo.europa.eu).

            II PRIEDAS

               1 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytų rūšių, turinčių atitikti Tarptautinės naujų augalų veislių apsaugos sąjungos (TNAVAS) bandymų gaires, sąrašas

                        Mokslinis pavadinimas

                        Bendrinis pavadinimas

                        TNAVAS gairės

                           Beta vulgaris L.

                        Paprastasis runkelis

                        TG/106/4, 2004 3 31

                           Brassica rapa L.

                        Paprastoji ropė

                        TG/37/10, 2001 4 4

                           Cichorium intybus L.

                        Paprastoji trūkažolė

                        TG/154/3, 1996 10 18

                           Cucurbita maxima Duchesne

                        Didysis moliūgas

                        TG/155/4rev., 2007 3 28 + 2009 4 1

                           Raphanus sativus L.

                        Juodasis ridikas

                        TG/63/7, 2012 3 28

                           Rheum rhabarbarum L.

                        Rabarbaras

                        TG/62/6, 1999 3 24

                           Scorzonera hispanica L.

                        Valgomoji gelteklė

                        TG/116/4, 2010 3 24

                        Šių gairių tekstai pateikti Tarptautinės naujų augalų veislių apsaugos sąjungos svetainėje (www.upov.int).

                  “


Svarbus teisinis pranešimas

|

31996L0069

1996 m. spalio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 96/69/EEB, iš dalies keičianti Direktyvą 70/220/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių priemones, kurių būtina imtis oro apsaugai nuo motorinių transporto priemonių išmetamųjų teršalų, suderinimo

Oficialusis leidinys L 282 , 01/11/1996 p. 0064 - 0067 CS.ES skyrius 13 tomas 018 p. 34  - 37 ET.ES skyrius 13 tomas 018 p. 34  - 37 HU.ES skyrius 13 tomas 018 p. 34  - 37 LT.ES skyrius 13 tomas 018 p. 34  - 37 LV.ES skyrius 13 tomas 018 p. 34  - 37 MT.ES skyrius 13 tomas 018 p. 34  - 37 PL.ES skyrius 13 tomas 018 p. 34  - 37 SK.ES skyrius 13 tomas 018 p. 34  - 37 SL.ES skyrius 13 tomas 018 p. 34  - 37

		Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 96/69/EEB1996 m. spalio 8 d.iš dalies keičianti Direktyvą 70/220/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių priemones, kurių būtina imtis oro apsaugai nuo motorinių transporto priemonių išmetamųjų teršalų, suderinimoEUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 100a straipsnį,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą [1],atsižvelgdami į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [2],laikydamiesi Sutarties 189b straipsnyje išdėstytos tvarkos [3],(1) kadangi yra svarbu patvirtinti vidaus rinkos tikslus atitinkančias priemones; kadangi vidaus rinka – tai vidaus sienų neturinti erdvė, kurioje užtikrintas laisvas prekių, asmenų, paslaugų ir kapitalo judėjimas;(2) kadangi 1973 m. lapkričio 22 d. patvirtinta pirmąja Europos Bendrijų aplinkosaugos veiksmų programa [4] raginama atsižvelgti į vėliausią mokslo pažangą kovojant su atmosferos tarša variklinių transporto priemonių išmetamosiomis dujomis ir atitinkamai pataisyti anksčiau priimtas direktyvas; kadangi penktojoje veiksmų programoje, kurios bendrąją strategiją Taryba patvirtino 1993 m. vasario 1 d. priimtoje rezoliucijoje [5], numatyta imtis papildomų priemonių, kad būtų labai sumažintas dabartinis variklinių transporto priemonių išmetamų teršalų kiekis;(3) kadangi atskiroms valstybėms narėms sunku pakankamai sumažinti variklinių transporto priemonių išmetamų teršalų kiekį ir sukurti veikiančią transporto priemonių vidaus rinką ir tai galima veiksmingiau padaryti suderinant valstybių narių įstatymus, reglamentuojančius priemones, kurių reikia imtis prieš variklinių transporto priemonių keliamą oro taršą;(4) kadangi pripažįstama, kad transporto plėtra Bendrijoje labai padidino aplinkos taršą ir kyla pavojus, kad ji bus dar labiau užteršta; kadangi transporto priemonių visoje Bendrijoje daugėjo sparčiau, nei buvo oficialiai prognozuota; kadangi todėl būtina nustatyti labai griežtus išmetamųjų medžiagų standartus visoms variklinėms transporto priemonėms;(5) kadangi Komisija patvirtino Europinę išmetamųjų medžiagų, degalų ir variklių technologijų programą (EPEFE); kadangi ši programa buvo sukurta siekiant užtikrinti, kad siūlomose direktyvose dėl oro taršos būtų ieškoma geriausių sprendimų vartotojams ir ekonomikai; kadangi programa reglamentuoja variklinių transporto priemonių ir jų degalų keliamą taršą;(6) kadangi Direktyva 70/220/EEB [6], kurioje nurodytos priemonės, kurių reikia imtis prieš oro taršą variklinių transporto priemonių išmetamomis medžiagomis, yra viena iš EB tipo patvirtinimo tvarkos, kuri buvo įdiegta Direktyva 70/156/EEB [7], atskirųjų direktyvų;(7) kadangi Direktyvoje 70/220/EEB nustatytos iš tokių transporto priemonių išmetamų anglies monoksido ir nesudeginto angliavandenilio ribinės vertės; kadangi tos ribinės vertės pirmą kartą buvo sumažintos Direktyva 74/290/EEB [8] ir laikantis Direktyvos 77/102/EEB [9], papildytos leistino azoto oksidų kiekio išmetamosiose dujose ribinėmis vertėmis; kadangi šių trijų rūšių teršalų ribinės vertės buvo vėl sumažintos Direktyvomis 78/665/EEB [10], 83/351/EEB [11] ir 88/76/EEB [12]; kadangi Direktyva 88/436/EEB [13] buvo įvestos dyzelinių variklių išmetamų kietųjų dalelių teršalų ribinės vertės; kadangi Direktyva 89/458/EEB [14] buvo sugriežtinti automobilių su mažesnio kaip 1400 cm3 darbinio tūrio varikliais išmetamų dujinių teršalų Europos standartai; kadangi remiantis patobulinta europine bandymų tvarka, įskaitant važiavimo ne miestu ciklą ir garuojančių teršalų išmetimo ir su išmetamosiomis medžiagomis susijusių transporto priemonės sudėtinių dalių reikalavimus, šie standartai buvo pradėti taikyti visiems lengviesiems automobiliams neatsižvelgiant į jų variklio darbinį tūrį ir kadangi Direktyva 91/441/EEB [15] buvo priimti sugriežtinti kietųjų dalelių teršalų standartai variklinėms transporto priemonėms su dyzeliniais varikliais; kadangi lengviesiems automobiliams, skirtiems vežti ne daugiau kaip šešis keleivius arba kurių masė yra ne didesnė kaip 2500 kg, lengvieji krovininiai automobiliai ir visureigiai, kuriems taikoma Direktyva 70/220/EEB ir kuriems iki šiol buvo taikomi ne tokie griežti standartai, dabar, laikantis Direktyvos 93/59/EEB [16], taikomi tokie pat griežti standartai kaip ir lengviesiems automobiliams, atsižvelgiant į tokių transporto priemonių ypatybes; kadangi lengvųjų automobilių standartai buvo dar sugriežtinti Direktyva 94/12/EB, kuria taip pat nustatytas naujas produkcijos atitikties tikrinimo būdas; kadangi būtina suderinti lengvųjų krovininių transporto priemonių standartus su lengvųjų automobilių standartais, kad jie būtų bent tokie pat griežti, kaip keleivinių automobilių;(8) kadangi, kaip matyti iš Komisijos šios srities atlikto darbo, šiuo metu Bendrijos pramonėje turimą geriausią technologiją galima dar tobulinti, kad lengvieji automobiliai atitiktų labai sugriežtintus išmetamų medžiagų kiekio ribojimo reikalavimus; kadangi tą patį galima pasakyti ir apie atsirandančias naujas technologijas; kadangi siūlomi standartai bus taikomi tiek tvirtinant naujų tipų transporto priemones, tiek tikrinant produkcijos atitiktį, nes pakeistas mėginių ėmimo ir statistinio įvertinimo būdas leidžia panaikinti ankstesniuose Direktyvos 70/220/EEB variantuose nustatytus nuokrypius nuo ribinių verčių;(9) kadangi Komisija išnagrinėjo II ir III transporto priemonių klasių sujungimo tinkamumą, tikrąsias sąlygas, kuriomis lengvosios krovininės transporto priemonės važinėja mieste ir užmiestyje, ir ypatingas tų transporto priemonių savybes;(10) kadangi valstybėms narėms turi būti leista mokesčių lengvatomis skatinti tiekti į rinką transporto priemones, kurios atitinka Bendrijos priimtus reikalavimus; kadangi tokios mokesčių lengvatos turi atitikti Sutarties nuostatas ir tam tikrus reikalavimus, kuriais siekiama nesutrikdyti vidaus rinkos; kadangi šios direktyvos nuostatos nepanaikina valstybių narių teisės skaičiuojant kelių eismo mokesčius variklinėms transporto priemonėms vertinti išmetamų teršalų ir kitų medžiagų kiekį;(11) kadangi šioje direktyvoje nustatytas išankstinio pranešimo reikalavimas nepažeidžia pranešimo reikalavimų, nustatytų kitomis Bendrijos įstatymų nuostatomis, ypač Sutarties 93 straipsnio 3 dalimi;(12) kadangi Europos Parlamentas ir Taryba, remdamiesi Komisijos iki 1996 m. birželio 30 d. turimu pateikti pasiūlymu, iki 1997 m. gruodžio 31 d. turi patvirtinti reikalavimus nuo 2000 m. prasidedančiam etapui ir kadangi tas Komisijos pasiūlymas labiausiai turi būti skirtas lengvųjų krovininių transporto priemonių išmetamoms medžiagoms;(13) kadangi orą teršiančių išmetamųjų medžiagų mažinimo priemonės nuo 2000 m. turi sudaryti dalį suvienodintos ir daugiakryptės metodikos, aprėpiančios visas kelių eismo keliamos oro taršos mažinimo priemones; kadangi visi Direktyvos 94/12/EB 4 straipsnyje nurodyti parametrai yra tinkami; kadangi nuo 2000 m. pradedančių galioti reikalavimų tikslas turi būti nustatyti standartus lengvosioms krovininėms transporto priemonėms, kurie būtų lygiaverčio griežtumo keleivinių automobilių standartams, tam panaudojant suvienodinto techninio lygio išmetamų medžiagų mažinimo technologiją ir atsižvelgiant į lengvųjų krovininių transporto priemonių ypatybes ir poreikį įvertinti N1 kategorijos II bei III klasių transporto priemonių atitinkamas nuostatas dėl ilgaamžiškumo; kadangi Komisija turi atlikti visą būtiną aplinkosaugos, technologinių ir rentabilumo aspektų analizę, kad iki 1996 m. birželio pabaigos nustatytų Bendrijos priemonių 2000 metams kiekybinius tikslus,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisDirektyvos 70/220/EEB I priedas iš dalies keičiamas pagal šios direktyvos priedą.2 straipsnis1. Nuo 1996 m. spalio 1 d. valstybės narės Direktyvos 70/156/EEB 4 straipsnio 1 dalyje ir 7 straipsnio 1 dalyje nurodytais tikslais pradeda vertinti, kaip laikomasi Direktyvos 70/220/EEB reikalavimų.2. I klasės transporto priemonėms nuo 1997 m. sausio 1 d., o II ir III klasių transporto priemonėms – nuo 1998 m. sausio 1 d., valstybės narės dėl su oro tarša variklio išmetamosiomis medžiagomis susijusių priežasčių nebegali suteikti:- Direktyvos 70/156/EEB 4 straipsnio 1 dalyje numatyto EB tipo patvirtinimo,- nacionalinio tipo patvirtinimo, išskyrus atvejus, kai taikomos Direktyvos 70/156/EEB 8 straipsnio 2 dalies nuostatos,jei to tipo transporto priemonių išmetamosios medžiagos neatitinka Direktyvos 70/220/EEB su pakeitimais, padarytais šia direktyva, reikalavimų.3. I klasės transporto priemonėms nuo 1997 m. spalio 1 d., o II ir III klasių transporto priemonėms – nuo 1998 m. spalio 1 d., valstybės narės dėl su oro tarša išmetamosiomis medžiagomis susijusių priežasčių:- naujų transporto priemonių atitikties liudijimus, išduotus laikantis Direktyvos 70/156/EEB nuostatų, laiko nebegaliojančiais tos direktyvos 7 straipsnio 1 dalyje nustatytais tikslais,- atsisako registruoti, draudžia prekiauti ir naudoti naujas transporto priemones, kurios neturi Direktyvos 70/156/EEB nuostatas atitinkančio atitikties liudijimo, išskyrus atvejus, kai taikomos Direktyvos 70/156/EEB 8 straipsnio 2 dalies nuostatos,jei tos transporto priemonės neatitinka Direktyvos 70/220/EEB su pakeitimais, padarytais šia direktyva, reikalavimų.3 straipsnisValstybės narės gali priimti nuostatas dėl mokesčių lengvatų tik toms transporto priemonėms, kurios atitinka Direktyvos 70/220/EEB su pakeitimais, padarytais šia direktyva, reikalavimus. Tokios lengvatos turi atitikti Sutarties nuostatas ir tokius reikalavimus:- jos turi būti taikomos visoms naujoms transporto priemonėms, kuriomis siūloma prekiauti valstybės narės rinkoje ir kurios jau atitinka Direktyvos 70/220/EEB, su pakeitimais, padarytais šia direktyva, reikalavimus,- jos turi nustoti galioti nuo 2 straipsnio 3 dalyje nurodytų datų, kai įsigalios privalomos naujų variklinių transporto priemonių išmetamųjų dujų vertės,- jų dydis kiekvienam transporto priemonių tipui turi būti labai mažesnis už tikrąją montuotinos įrangos ir jos sumontavimo transporto priemonėje vertę.Apie bet kokius planus įvesti ar papildyti pirmoje pastraipoje nurodytas mokesčių lengvatas Komisija informuojama prieš pakankamai laiko, kad galima būtų pateikti atsiliepimus.4 straipsnisEuropos Parlamentas ir Taryba Sutartyje nurodytomis sąlygomis iki 1997 m. gruodžio 31 d. priima sprendimą dėl siūlymų kitam Bendrijos priemonių prieš variklinių transporto priemonių, kurioms taikoma ši direktyva, keliamą oro taršą etapui, kurį ji pateiks iki 1996 m. birželio 30 d. Tos priemonės bus taikomos nuo 2000 m.Šiuose pasiūlymuose Komisija taikys Direktyvos 94/12/EB 4 straipsnyje nurodytą metodiką.5 straipsnis1. Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję iki 1997 m. balandžio 1 d., įgyvendina šią direktyvą. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.Valstybės narės, tvirtindamos šias priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.2. Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.6 straipsnisŠi direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.7 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1996 m. spalio 8 d.Europos Parlamento varduPirmininkasK.HänschTarybos varduPirmininkasP. Rabbitte[1] OL C 390, 1994 12 31, p. 26 ir OL C 19, 1996 1 23, p. 13.[2] OL C 201, 1993 7 26, p. 9.[3] 1995 m. rugsėjo 20 d. Europos Parlamento nuomonė (OL C 269, 1995 10 16, p. 82), 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos bendroji pozicija (OL C 37, 1996 2 9, p. 23) ir 1996 m. gegužės 9 d. Europos Parlamento sprendimas (OL C 152, 1996 5 27, p. 44).[4] OL C 112, 1973 12 20, p. 1.[5] OL C 138, 1993 5 17, p. 1.[6] OL L 76, 1970 4 6, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 94/12/EB (OL L 100, 1994 4 19, p. 42).[7] OL L 42, 1970 2 23, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos direktyva 95/54/EB (OL L 266, 1995 11 8, p. 1).[8] OL L 159, 1974 6 15, p. 61.[9] OL L 32, 1977 2 3, p. 32.[10] OL L 223, 1978 8 14, p. 48.[11] OL L 197, 1983 7 20, p. 1.[12] OL L 36, 1988 2 9, p. 1.[13] OL L 214, 1988 8 6, p. 1.[14] OL L 226, 1989 8 3, p. 1.[15] OL L 242, 1991 8 30, p. 1.[16] OL L 186, 1993 7 28, p. 21.--------------------------------------------------RIEDASDirektyvos 70/220/EB su pakeitimais, padarytais Direktyva 93/59/EEB, priedų pakeitimai5.3.1.4 papunkčio lentelė pakeičiama taip:Transporto priemonių kategorija ir klasė | Ribinės vertės |Standartinė masė | RW | (kg) Anglies monoksido masė L1 | (g/km) Bendra angliavandenilių ir azoto oksidų masė L2 | (g/km) Dalelių masė L3 | (g/km) Kategorija Klasė || Benzinas | Dyzelinas | Benzinas | Dyzelinas [1] | Dyzelinas [1] |M [2] | — | visos | 2,2 | 1,0 | 0,5 | 0,7 | 0,08 |N1 [3] | I | RW ≤ 1250 | 2,2 | 1,0 | 0,5 | 0,7 | 0,08 |II | 1250 < RW ≤ 1700 | 4,0 | 1,25 | 0,6 | 1,0 | 0,12 |III | 1700 < RW | 5,0 | 1,5 | 0,7 | 1,2 | 0,17 |[1] Transporto priemonėms su tiesioginio įpurškimo tipo dyzeliniais varikliais iki 1999 m. rugsėjo 30 d. L2 vertė yra tokios:[2] Išskyrus:- transporto priemones, skirtas daugiau kaip šešiems keleiviams, įskaitant vairuotoją, vežti.- transporto priemones, kurių maksimali masė yra didesnė kaip 2500 kg.[3] Ir 2 išnašoje nurodytos M kategorijos transporto priemonės.--------------------------------------------------


title: 1972 m. birželio 20 d. Tarybos direktyva dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių radijo trukdžių slopinimą motorinėse transporto priemonėse su kibirkštinio uždegimo varikliais, suderinimo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31972L0245

Oficialusis leidinys L 152 , 06/07/1972 p. 0015 - 0024 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 13 tomas 2 p. 0104  specialusis leidimas danų kalba: serija I skyrius 1972(II) p. 0609  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 13 tomas 2 p. 0104  specialusis leidimas anglų kalba: serija I skyrius 1972(II) p. 0637  - 0645 specialusis leidimas graikų k.: skyrius 13 tomas 1 p. 0250  specialusis leidimas ispanų kalba: skyrius 13 tomas 2 p. 0117  specialusis leidimas portugalų kalba skyrius 13 tomas 2 p. 0117

		Tarybos direktyva1972 m. birželio 20 d.dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių radijo trukdžių slopinimą motorinėse transporto priemonėse su kibirkštinio uždegimo varikliais, suderinimo(72/245/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 100 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę,atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę,kadangi techniniai reikalavimai, kuriuos motorinės transporto priemonės su kibirkštinio uždegimo varikliu turi atitikti pagal kai kuriuos nacionalinius įstatymus, inter alia, siejasi su radijo trukdžių, keliamų tokių transporto priemonių slopinimu;kadangi šie reikalavimai vienose valstybėse narėse skiriasi nuo reikalavimų kitose valstybėse narėse; kadangi dėl to yra būtina visoms valstybėms narėms priimti tuos pačius reikalavimus, kurie papildytų ar pakeistų jose taikomus reikalavimus, ypač norint sudaryti sąlygas kiekvienam transporto priemonės tipui taikyti EEB tipo patvirtinimo tvarką, kaip tai numatyta 1970 m. vasario 6 d. Tarybos direktyvoje dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių transporto priemonių ir jų priekabų tipo patvirtinimą, suderinimo [1];kadangi pageidautina laikytis techninių reikalavimų, kuriuos JT Ekonomikos komisija Europai priėmė jos Reglamente Nr. 10 (Vienodos nuostatos dėl transporto priemonių patvirtinimo radijo trukdžių slopinimo požiūriu), pridėtame prie 1958 m. kovo 20 d. Susitarimo dėl vienodų patvirtinimo sąlygų priėmimo ir dėl abipusio transporto priemonių įrangos ir dalių patvirtinimo pripažinimo [2],PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisŠioje direktyvoje „transporto priemonė“ – tai bet kokia naudoti kelyje skirta motorinė transporto priemonė su įrengta aukštos įtampos uždegimo sistema, su kėbulu ar be kėbulo, turinti bent keturis ratus ir didesnį kaip 25 km/h maksimalų konstrukcinį greitį ir jos priekabos, išskyrus bėgines transporto priemones ir žemės ūkyje naudojamus traktorius bei viešosios paskirties transporto priemones.2 straipsnisJokia valstybė narė negali atsisakyti išduoti transporto priemonei EEB tipo patvirtinimą ar nacionalinį tipo patvirtinimą dėl priežasčių, siejamų su transporto priemonę varančio (-ių) variklio (-ių) uždegimo sistemos keliamais radijo trukdžiais, jei tokioje transporto priemonėje yra įrengtas trukdžių slopintuvas, atitinkantis prieduose išdėstytus reikalavimus.3 straipsnisValstybė narė, išdavusi tipo patvirtinimą, imasi reikalingų priemonių, kad ji būtų informuota apie bet kokį dalies arba charakteristikos, nurodytų I priedo 2.2 punkte, pakeitimą. Šios valstybės kompetentingos institucijos sprendžia, ar su pakeistu prototipu turi būti daromi nauji bandymai ir rengiama nauja ataskaita. Jei šie bandymai rodo, kad modifikacija negali atitikti šios direktyvos reikalavimų, jai neturi būti suteiktas patvirtinimas.4 straipsnisPakeitimai, kurie yra būtini norint priedų reikalavimus derinti su technikos pažangą, priimami laikantis 1970 m. vasario mėn. 6 d. Tarybos direktyvos dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių ir jų priekabų tipo patvirtinimą, suderinimo 13 straipsnyje nustatytos tvarkos.5 straipsnis1. Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję per 18 mėnesių nuo pranešimo apie šią direktyvą dienos, įgyvendina šią direktyvą. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.2. Valstybės narės užtikrina, kad šios direktyvos taikymo srityje priimto nacionalinio įstatymo pagrindinių nuostatų tekstai būtų pateikti Komisijai.6 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Liuksemburge, 1972 m. birželio 20 d.Tarybos varduPirmininkasP. Buchler[1] OL L 42, 1970 2 23, p. 1.[2] --------------------------------------------------I PRIEDAS [1]APIBRĖŽIMAI, PARAIŠKA PATVIRTINTI EEB TIPĄ, ŽENKLAI, EEB TIPO PATVIRTINIMAS, SPECIFIKACIJOS, BANDYMAI, GAMINIŲ ATITIKTIS(1.) 2. APIBRĖŽIMAIŠioje direktyvoje(2.1.) 2.2. „Transporto priemonės tipas dėl radijo trukdžių slopinimo“ – tai transporto priemonės, kurios nesiskiria tokiais esminiais bruožais:2.2.1. kėbulo dalies, sudarančios variklio skyrių ir arčiausiai jo esančią keleivių salono dalį, forma ir gamybai naudojamomis medžiagomis;2.2.2. variklio tipu (dviejų ar keturių taktų, cilindrų skaičius ir tūris, karbiuratorių skaičius, vožtuvu išdėstymas, didžiausia galia ir ją atitinkantis variklio apsisukimų per minutę skaičius);2.2.3. uždegimo grandinės sudėtinių dalių padėtimi ar modeliu (ritė, skirstytuvas, uždegimo žvakės, ekranavimas ir t. t.);2.2.4. variklio skyriuje esančių metalinių sudėtinių dalių padėtimi (pvz., šildymo įtaisai, atsarginis ratas, oro filtras ir t. t.).2.3. "Radijo trukdžių ribojimas" – tai radijo trukdžių mažinimas radijo ir televizijos transliavimo dažnių diapazonuose iki tokio lygio, kad nebūtų pastebimų trukdžių net toje pačioje transporto priemonėje esančių imtuvų veikimui; ši sąlyga įvykdoma, jei trukdžių lygis lieka mažesnis nei toliau 6.2.2 punkte nustatytos ribos.2.4. „Radijo trukdžių slopinimo įranga“ – tai visų sudėtinių dalių, reikalingų riboti transporto priemonės uždegimo sistemos keliamus radijo trukdžius, rinkinys. Radijo trukdžių slopinimo įrangai taip pat priklauso įžeminimo juostos ir ekranavimo sudėtinės dalys, specialiai įtrauktos slopinti radijo trukdžius.2.5. „Įvairių tipų slopinimo įranga“ – tai įrangos rinkiniai, kurie skiriasi tokiais esminiais bruožais:2.5.1. jų sudėtinės dalys turi skirtingus prekės pavadinimą ar markę;2.5.2. skirtingos sudėtinės dalies "didelio dažnio" charakteristikos arba jų sudėtinės dalys skiriasi forma ar dydžiu;2.5.3. skiriasi bent vienos sudėtinės dalies veikimo principai;2.5.4. jų sudėtinės dalys skirtingai surinktos.2.6. „Slopinimo įrangos sudėtinė dalis“ – tai viena slopinimo įrangą sudarančių atskirų dalių.3. PARAIŠKA PATVIRTINTI EEB TIPĄ3.1. Paraišką patvirtinti EEB tipą transporto priemonės tipo dėl radijo trukdžių slopinimo pateikia transporto priemonės gamintojas ar jo įgaliotasis atstovas.3.2. Prie jos trimis egzemplioriais turi būti pridėti šie dokumentai ir šios detalės:3.2.1. transporto priemonės tipo aprašymas, atsižvelgiant į pirmiau 2.2 punkte minėtus punktus, kartu su į dalis išardyto variklio skyriaus vaizdu ar fotografija. Turi būti pavaizduoti numeriai ir (ar) simboliai, identifikuojantys variklio tipą ir transporto priemonės tipą;3.2.2. tinkamai identifikuotų radijo trukdžių slopinimo įrangos sudėtinių dalių sąrašas;3.2.3. detalūs kiekvienos sudėtinės dalies brėžiniai, kad būtų galima lengvai rasti sudėtinės daleis vietą ir ją identifikuoti;3.2.4. išsami informacija apie nuolatinės srovės varžų vardines vertes ir aktyviąją varžą turinčių uždegimo laidų vieno metro vardinė varža.3.3. Be to, su paraiška patvirtinti EEB tipą pristatomas ir radijo trukdžių slopinimo įrangos pavyzdys.3.4. Tvirtinamą transporto priemonės tipą atstovaujanti transporto priemonė pateikiama techninei tarnybai, atsakingai už tipo patvirtinimo bandymus.4. ŽENKLAI4.1. Ant radijo trukdžių slopinimo įrangos sudėtinių dalių turi būti:4.1.1. įrangos ir jos sudėtinių dalių gamintojų firmos pavadinimas ar markė;4.1.2. gamintojo pateiktas prekės aprašymas.4.2 Ženklinimas turi būti pakartotas ant radijo trukdžių slopinimo įrangos laidų ne didesniais kaip 12 centimetrų tarpais.4.3. Šie ženklai turi būti aiškiai įskaitomi ir neištrinami.5. EEB TIPO PATVIRTINIMAS(5.1.) (5.2.) 5.3. Prie EEB tipo patvirtinimo liudijimo pridedama forma, atitinkanti IV priede pateiktą pavyzdį.(5.4.) (5.5.) (5.6.) 6. SPECIFIKACIJOS6.1. Bendrosios specifikacijosRadijo trukdžių slopinimo įrangos sudėtinės dalys projektuojamos, konstruojamos ir įtaisomos taip, kad transporto priemonė normaliomis naudojimo sąlygomis atitiktų šios direktyvos reikalavimus.6.2. Radijo trukdžių specifikacijos6.2.1. Matavimo metodasPateikto patvirtinti transporto priemonės tipo keliamas trukdantis spinduliavimas matuojamas II priede aprašytu metodu.6.2.2. Etaloninės ribos6.2.2.1. Spinduliavimo ribos, kurios remiasi kvaziamplitudės matavimais, 40–75 MHz dažnių diapazone turi būti 50 μV/m ir 75–250 MHz dažnių diapazone – 50–120 μV/m, šiai ribai tiesiškai didėjant pagal dažnį, kai dažnis didesnis kaip 75 MHz.6.2.2.2. Jei matavimai daromi amplitudės matavimo įranga, tai μV/m išreikšti rodmenys dalijami iš 10.6.2.3. Vertės, išmatuotos patvirtinti pateikto transporto priemonės tipo dėl radijo trukdžių slopinimo, turi būti ne mažiau kaip 20 procentų mažesnės kaip etaloninės vertės.7. BANDYMAIPirmiau pateikto 6 punkto reikalavimų atitiktis tikrinama II priede pateiktu metodu.(8.) 9. GAMINIŲ ATITIKTIS(9.1.) 9.2. Kai tikrinama iš serijos paimtos transporto priemonės atitiktis, laikoma, kad produkcija atitinka šios direktyvos reikalavimus, jei išmatuoti lygiai ne didesni kaip 2 % nei nustatyti 6.2.2 punkte.9.3. Jei bent vienas iš serijos paimtos transporto priemonės išmatuotas lygis daugiau kaip 25 % didesnis nei 6.2.2 punkte nustatytos ribos, gamintojas gali prašyti, kad būtų atlikti matavimai su mažiausiai šešių iš serijos paimtų transporto priemonių bandiniu. Rezultatai kiekvienam dažnių diapazonui turi būti interpretuojami taikant III skyriuje pateiktą statistinį metodą.[1] Priedų tekstas atitinka JT Ekonomikos komisijos Europai Reglamento Nr. 10 tekstą; t. y. skirstymas punktais yra toks pat; todėl, jei šioje direktyvoje nėra Reglamento Nr. 10 punkto atitikmens, jo numeris, kaip simboliško punkto numeris, pateiktas skliausteliuose.--------------------------------------------------II PRIEDASAUKŠTOS ĮTAMPOS UŽDEGIMO SISTEMŲ KELIAMŲ RADIJO TRUKDŽIŲ MATAVIMO METODAS1. MATAVIMO APARATŪRAMatavimo įranga turi atitikti Tarptautinio specialiojo radijo trukdžių komiteto (International Special Committee on Radio Interference (CISPR) 2-ojo leidimo (pirmasis leidimas, 1961) reikalavimus ar amplitudinio tipo matavimo aparatūrai taikomas specifikacijas, pateiktas CISPR 5-ajame leidime (pirmasis leidimas, 1967).PASTABA.Jei turima įranga ne visiškai atitinka CISPR specifikacijas, skirtumai turi būti aiškiai nurodyti.2. REZULTATŲ IŠRAIŠKA120B.3. MATAVIMO VIETAMatavimo vieta turi būti horizontali plokštuma be pastebimų bangas atspindinčių paviršių plote, apribotame elipsės, kurios didžiosios ašies ilgis 20 m, o mažosios ašies ilgis 17,3 m. Antena ir variklio centras turi būti elipsės didžiojoje ašyje, o variklio simetrijos plokštuma lygiagreti su mažąja ašimi. Ir antena, ir arčiausiai antenos esančio variklio šono bei didžiosios ašies susikirtimo taškas turi būti elipsės židinio taške. Matavimo aparatūra arba bandymų namelis ar transporto priemonė su įrengta aparatūra gali būti elipsės apibrėžtose ribose, tačiau horizontaliai ne arčiau kaip 3 m iki antenos, priešingoje nei transporto priemonė, kuriai daromas matavimas, pusėje. Be to, turi nebūti jokio pašalinio triukšmo ar signalo, kurie galėtų žymiai veikti matavimą; todėl prieš matavimus ir po jų daromas tikrinimas su išjungtu varikliu, ir matavimus galima laikyti patenkinamais tik tokiu atveju, jei matavimų rodmenys yra bent 10 dB didesni nei prieš juos ir po jų darytų tikrinimų rodmenys.4. TRANSPORTO PRIEMONĖ4.1. Turi veikti tik ta pagalbinė elektros įranga, kuri reikalinga variklio darbui.4.2. Variklis veikia normalioje darbo temperatūroje. Darant kiekvieną matavimą, variklis veikia tokiu režimu:Matavimo metodas | Cilindrų skaičius |Amplitudinis | Kvaziamplitudinis |Vienas | Daugiau nei vienas | Virš tuščiosios eigos |Virš tuščiosios eigos | 2500 apsisukimų/min | 1500 apsisukimų/min |4.3. Matavimai neturi būti daromi, jei ant transporto priemonės lyja ar anksčiau kaip po 10 min, kai nustoja lyti.5. ANTENA5.1. AukštisDipolio centras turi būti 3 m virš žemės.5.2. Matavimo atstumasHorizontalusis atstumas nuo antenos iki transporto priemonės arčiausios metalinės dalies turi būti 10 m.5.3. Antenos padėtis pagal transporto priemonęAntena paeiliui statoma kairėje ir dešinėje transporto priemonės pusėse, dviejose matavimo padėtyse, kai antena yra lygiagreti transporto priemonės simetrijos plokštumai ir antena yra vienoje tiesėje su varikliu (žr. šio priedo priedėlį).5.4. Antenos padėtisKiekviename matavimo taške rodmuo nuskaitomas dipolį laikant horizontalioje ir vertikalioje padėtyje (žr. šio priedo priedėlį).5.5. RodmenysCharakteringuoju rodmeniu dažniui, kuriame matavimai buvo daryti, imamos didžiausios keturių rodmenų vertės.6. DAŽNIAIMatuojama intervale nuo 40 iki 250 MHz. Transporto priemonė laikoma greičiausiai atitinkančia reikalaujamas slopinimo ribas visame dažnių intervale, jei ji šias ribas atitinka tokiuose šešiuose dažniuose: 45, 65, 90, 150, 180 ir 220 (± 5 MHz). (5 MHz leistinasis nuokrypis šešiems pasirinktiems dažniams turėtų padėti išvengti trukdymų, keliamų vardiniuose dažniuose dirbančiais siųstuvais).--------------------------------------------------III PRIEDASRADIJO TRUKDŽIŲ SLOPINIMO TIKRINIMO STATISTINIS METODASNorint 80 % tikimybe užtikrinti, kad 80 % transporto priemonių atitinka apibrėžtąją ribą L, turi būti įvykdyta tokia sąlyga:x + kS≤ Ln = 6 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | k = 1,42 |7 | 1,35 | 1,30 | 1,27 | 1,24 | 1,21 | 1,20 |Sn = rezultatų, gautų n transporto priemonių, standartinis nuokrypis:Sn2 ∑/n — 1x = pavienis rezultatas,L = apibrėžtoji riba,x-x ir L išreikšti dB (μV/m). | | | | |Jei pirmas n transporto priemonių bandinys neatitinka specifikacijos, bandomas kitas n transporto priemonių bandinys ir bendras rezultatas įvertinamas, kaip 2n transporto priemonių bandiniui gautas rezultatas.--------------------------------------------------IV PRIEDAS+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: 2009 m. lapkričio 26 d. Komisijos direktyva 2009/146/EB, kuria pataisoma Direktyva 2008/125/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 91/414/EEB, kad būtų įrašytos veikliosios medžiagos aliuminio fosfidas, kalcio fosfidas, magnio fosfidas, cimoksanilas, dodemorfas, 2,5-dichlorbenzenkarboksirūgšties metilesteris, metamitronas, sulkotrionas, tebukonazolas ir triadimenolis (Tekstas svarbus EEE)

text:
27.11.2009

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 312/55

      KOMISIJOS DIREKTYVA 2009/146/EB
   2009 m. lapkričio 26 d.
   kuria pataisoma Direktyva 2008/125/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 91/414/EEB, kad būtų įrašytos veikliosios medžiagos aliuminio fosfidas, kalcio fosfidas, magnio fosfidas, cimoksanilas, dodemorfas, 2,5-dichlorbenzenkarboksirūgšties metilesteris, metamitronas, sulkotrionas, tebukonazolas ir triadimenolis
   (Tekstas svarbus EEE)
   EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
   atsižvelgdama į 1991 m. liepos 15 d. Tarybos direktyvą 91/414/EEB dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką (1), ypač į jos 6 straipsnio 1 dalies antros pastraipos antrą įtrauką,
   kadangi:

               (1)

               Komisijos direktyvoje 2008/125/EB (2) yra terminologijos klaidų, susijusių su leidimu naudoti aliuminio fosfidą, kalcio fosfidą ir magnio fosfidą. Šias klaidas reikia ištaisyti.

               (2)

               Šioje direktyvoje nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:
   1 straipsnis
   Direktyvos 2008/125/EB priedas ištaisomas taip:

               1.

               A dalies eilutės Nr. 266 (aliuminio fosfidas) septintoje skiltyje (konkrečios nuostatos) pirmas ir antras sakiniai pakeičiami taip:
               „Leidžiama naudoti tik kaip insekticidą, rodenticidą, talpicidą ir leporicidą, kaip gatavus produktus, kurių sudėtyje yra aliuminio fosfido.
               Kaip rodenticidą, talpicidą ir leporicidą leidžiama naudoti tik lauke.“

               2.

               A dalies eilutės Nr. 267 (kalcio fosfidas) septintoje skiltyje (konkrečios nuostatos) pirmas sakinys pakeičiamas taip:
               „Leidžiama naudoti tik kaip rodenticidą ir talpicidą lauke, kaip gatavus produktus, kurių sudėtyje yra kalcio fosfido.“

               3.

               A dalies eilutės Nr. 268 (magnio fosfidas) septintoje skiltyje (konkrečios nuostatos) pirmas ir antras sakiniai pakeičiami taip:
               „Leidžiama naudoti tik kaip insekticidą, rodenticidą, talpicidą ir leporicidą, kaip gatavus produktus, kurių sudėtyje yra magnio fosfido.
               Kaip rodenticidą, talpicidą ir leporicidą leidžiama naudoti tik lauke.“

         2 straipsnis
   Valstybės narės ne vėliau kaip iki 2010 m. vasario 28 d. priima ir paskelbia įstatymus bei kitus teisės aktus, būtinus šiai direktyvai įgyvendinti. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų nuostatų tekstus bei tų nuostatų ir šios direktyvos atitikties lentelę.
   Šias nuostatas jos taiko nuo 2010 m. kovo 1 d.
   Valstybės narės, priimdamos šias nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.
   3 straipsnis
   Ši direktyva įsigalioja kitą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
   4 straipsnis
   Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

      Priimta Briuselyje 2009 m. lapkričio 26 d.

            Komisijos vardu

         Androulla VASSILIOU

            Komisijos narė

      (1)  OL L 230, 1991 8 19, p. 1.

      (2)  OL L 344, 2008 12 20, p. 78.