title: 2007 m. vasario 26 d. Komisijos direktyva 2007/12/EB, iš dalies keičianti tam tikrus Tarybos direktyvos 90/642/EEB priedus dėl didžiausių penkonazolo, benomilo ir karbendazimo likučių koncentracijų (Tekstas svarbus EEE)

text:
27.2.2007

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 59/75

      KOMISIJOS DIREKTYVA 2007/12/EB
   2007 m. vasario 26 d.
   iš dalies keičianti tam tikrus Tarybos direktyvos 90/642/EEB priedus dėl didžiausių penkonazolo, benomilo ir karbendazimo likučių koncentracijų
   (Tekstas svarbus EEE)
   EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
   atsižvelgdama į 1990 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvą 90/642/EEB dėl didžiausių pesticidų likučių koncentracijų tam tikruose augalinės kilmės produktuose ir ant jų, įskaitant vaisius ir daržoves, nustatymo (1), ypač į jos 7 straipsnį,
   atsižvelgdama į 1991 m. liepos 15 d. Tarybos direktyvą 91/414/EEB dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką (2), ypač į jos 4 straipsnio 1 dalies f punktą,
   kadangi:

               (1)

               Pagal Direktyvą 91/414/EEB valstybės narės yra atsakingos už tam tikroms kultūroms skirtų augalų apsaugos produktų leidimus. Leidimai turi būti grindžiami poveikio žmogaus bei gyvūnų sveikatai ir aplinkai vertinimu. Atliekant vertinimą būtina atsižvelgti į poveikį veiklos vykdytojui ir pašaliniams asmenims, aplinkos dirvožemiui, vandeniui, orui, bei į tai, kokį poveikį likučių ant apdorotų kultūrų suvartojimas daro žmonėms bei gyvūnams.

               (2)

               Didžiausios pesticidų likučių koncentracijos (toliau – DLK) rodo mažiausią veiksmingai augalų apsaugai reikalingą naudojamų pesticidų kiekį, naudojant juos taip, kad likučių koncentracija būtų kiek įmanoma mažesnė ir toksikologiniu požiūriu priimtina, ypač pagal apskaičiuotą leistiną suvartojimą su maistu.

               (3)

               Pesticidų DLK, reglamentuojamos direktyva 90/642/EEB, turi būti nuolat tikslinamos ir gali būti keičiamos atsižvelgiant į naują ar pasikeitusią pesticidų naudojimo paskirtį. Komisija informuota apie naujus ar pakeistus naudojimo atvejus, dėl kurių pasikeis penkonazolo, benomilo ir karbendazimo likučių koncentracijos.

               (4)

               Visą gyvenimą trunkantis šių pesticidų poveikis vartotojams vartojant maisto produktus, kuriuose gali būti šių pesticidų likučių, įvertintas ir apskaičiuotas pagal Europos bendrijoje taikomas procedūras ir praktiką, atsižvelgiant į Pasaulio sveikatos organizacijos paskelbtas rekomendacijas (3).

               (5)

               Benomilui ir karbendazimui būdingos ūmaus poveikio etaloninės dozės (ŪPED), todėl, remiantis dabartine Europos bendrijoje galiojančia tvarka ir praktika bei atsižvelgiant į Pasaulio sveikatos organizacijos paskelbtas rekomendacijas, nustatytas ir įvertintas ūmus šių pesticidų poveikis vartotojams per kiekvieną maisto produktą, kuriame gali būti šių pesticidų likučių. Taip pat atsižvelgta ir į Augalų mokslinio komiteto pareikštą nuomonę, ypač į patarimus ir rekomendacijas dėl pesticidais apdorotų maisto produktų vartotojų apsaugos (4). Remiantis patekimo į organizmą per maistą vertinimu, turi būti nustatytos tokios šių pesticidų DLK, kad nebūtų viršijama ŪPED. Įvertinus turimą informaciją apie kitas medžiagas, pasirodė, kad jų ŪPED nustatyti nereikia, todėl trumpalaikis jų vertinimas nėra būtinas.

               (6)

               Pareiškėjas įsipareigojo pateikti reikalingus papildomus duomenis iki 2007 m. gruodžio mėn. dėl naujų benomilo ir karbendazimo DLK ant citrusų vaisių. Gauti duomenys parodė, kad siūloma DLK vartotojams yra saugi.

               (7)

               Apatinė analizinio nustatymo riba nustatoma kaip didžiausia leistina likučių koncentracija, jei dėl leidžiamų naudoti augalų apsaugos produktų pesticidų likučių likučių koncentracija maisto produkte arba ant jo yra mažesnė nei galima aptikti, arba jei nėra leidimo naudoti, arba jei valstybių narių leidimai naudoti nebuvo patvirtinti reikiamais duomenimis, arba jei dėl leidimų naudoti trečiosiose šalyse likučių kiekis maisto produktuose, galinčiuose patekti į Bendrijos rinką, ir ant jų nebuvo patvirtintas būtinais duomenimis.

               (8)

               Todėl reikėtų nustatyti naujas didžiausias šių pesticidų DLK.

               (9)

               Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Direktyvą 90/642/EEB.

               (10)

               Šioje direktyvoje nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:
   1 straipsnis
   Direktyvos 90/642/EEB II priedas keičiamas pagal šios direktyvos priedą.
   2 straipsnis
   1.   Valstybės narės priima ir paskelbia vėliausiai iki 2007 m. rugpjūčio 27 d. įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie įsigalioję įgyvendina šią direktyvą. Valstybės narės nedelsdamos perduoda Komisijai šių nuostatų tekstus bei šių nuostatų ir šios direktyvos koreliacijos lentelę.
   Valstybės narės taiko minėtas nuostatas nuo 2007 m. rugpjūčio 28 d.
   2.   Valstybės narės, priimdamos 1 ir 2 dalyse nurodytas priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.
   3.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.
   3 straipsnis
   Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
   4 straipsnis
   Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

      Priimta Briuselyje, 2007 m. vasario 26 d.

            Komisijos vardu

         Markos KYPRIANOU

            Komisijos narys

      (1)  OL L 350, 1990 12 14, p. 71. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos direktyva 2006/92/EB (OL L 311, 2006 11 10, p. 31).

      (2)  OL L 230, 1991 8 19, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos direktyva 2007/6/EB (OL L 43, 2007 2 15, p. 13).

      (3)  Rekomendacijos, kaip prognozuoti su maistu suvartojamų pesticidų likučių leistinas koncentracijas (pataisytos), parengtos pagal GEMS/Maisto programą bendradarbiaujant su Pesticidų likučių kodekso komitetu, paskelbtos Pasaulinės sveikatos organizacijos 1997 m. (WHO/FSF/FOS/97.7).

      (4)  Nuomonė dėl klausimų, susijusių su Direktyvų 86/362/EEB, 86/363/EEB ir 90/642/EEB priedų daliniais pakeitimais (AAMK nuomonė pareikšta 1998 m. liepos 14 d.). Nuomonė dėl įvairių pesticidų likučių vaisiuose ir daržovėse (AAMK nuomonė pareikšta 1998 m. liepos 14 d.) http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/scp/outcome_ppp_en.html

      PRIEDAS
      Direktyvos 90/642/EEB II priedo A dalyje penkonazolo, benomilo ir karbendazimo skiltys pakeičiamos taip:

                     Pesticidų likučiai ir didžiausia leistina likučių koncentracija (mg/kg)

                     Atskirų produktų, kuriems turėtų būti taikomos DLK, grupės ir pavyzdžiai

                     Penkonazolas

                     Benomilo ir karbendazimo suma, išreikšta karbendazimu

               „1.   Vaisiai, švieži, džiovinti arba nevirti, užkonservuoti šaldant, be cukraus; riešutai

                                 i)

                                 CITRUSŲ VAISIAI

                     0,05 (1)

                     0,5 (2)

                     Greipfrutai

                     Citrinos

                     Žaliosios citrinos

                     Mandarinai (įskaitant klementinus ir panašius hibridus)

                     Apelsinai

                     Didieji greipfrutai

                     Kiti

                                 ii)

                                 MEDŽIŲ RIEŠUTAI (su kevalais arba be jų)

                     0,05 (1)

                     0,1 (1)

                     Migdolai

                     Braziliniai riešutai

                     Anakardžio riešutai

                     Kaštainiai

                     Kokoso riešutai

                     Lazdyno riešutai

                     Makadamijos riešutai

                     Pekanai

                     Kedro riešutai

                     Pistacijos

                     Graikiniai riešutai

                     Kiti

                                 iii)

                                 SĖKLAVAISIAI

                     0,2

                     0,2

                     Obuoliai

                     Kriaušės

                     Svarainiai

                     Kiti

                                 iv)

                                 KAULAVAISIAI

                     Abrikosai

                     0,1

                     0,2

                     Vyšnios

                     0,5

                     Persikai (įskaitant nektarinus ir panašius hibridus)

                     0,1

                     0,2

                     Slyvos

                     0,5

                     Kiti

                     0,05 (1)

                     0,1 (1)

                                 v)

                                 UOGOS IR SMULKŪS VAISIAI

                                 a)

                                 Valgomosios vynuogės ir vynuogės vynui gaminti

                     0,2

                     Valgomosios vynuogės

                     0,3

                     Vynuogės vynui gaminti

                     0,5

                                 b)

                                 Braškės (išskyrus žemuoges)

                     0,5

                     0,1 (1)

                                 c)

                                 Uogos, augančios ant stiebų (išskyrus laukines)

                     0,05 (1)

                     0,1 (1)

                     Gervuogės (Rubus fruticosus)

                     Gervuogės (Rubus flagellaris)

                     Ilgavaisės gervuogės (longaberijos)

                     Avietės

                     Kiti

                                 d)

                                 Kitos uogos ir smulkūs vaisiai (išskyrus laukinius)

                     0,1 (1)

                     Mėlynės

                     Spanguolės

                     Serbentai (raudonieji, juodieji, baltieji)

                     0,5

                     Agrastai

                     Kiti

                     0,05 (1)

                                 e)

                                 Laukinės uogos ir laukiniai vaisiai

                     0,05 (1)

                     0,1 (1)

                                 vi)

                                 KITI VAISIAI

                     0,05 (1)

                     Avokadai

                     Bananai

                     Datulės

                     Figos

                     Kiviai

                     Kinkanai

                     Ličiai

                     Mangai

                     Alyvuogės (valgomosios)

                     Alyvuogės (aliejui spausti)

                     Papajos

                     0,2

                     Pasifloros vaisiai

                     Ananasai

                     Granatai

                     Kiti

                     0,1 (1)

               2.   Daržovės, šviežios arba neapvirtos, šaldytos arba džiovintos

                                 i)

                                 ŠAKNIAVAISIAI IR GUMBIAVAISIAI

                     0,05 (1)

                     0,1 (1)

                     Burokėliai

                     Morkos

                     Manijokai

                     Salierai

                     Krienai

                     Topinambai

                     Pastarnokai

                     Petražolių šaknys

                     Ridikai

                     Gelteklės

                     Saldžiosios bulvės

                     Griežčiai

                     Ropės

                     Dioskorėjos

                     Kiti

                                 ii)

                                 SVOGŪNINĖS DARŽOVĖS

                     0,05 (1)

                     0,1 (1)

                     Česnakai

                     Svogūnai

                     Askaloniniai česnakai

                     Svogūnlaiškiai

                     Kiti

                                 iii)

                                 VAISINĖS DARŽOVĖS

                                 a)

                                 Bulvinių šeimos

                     Pomidorai

                     0,1

                     0,5

                     Paprikos

                     0,2

                     Baklažanai

                     0,1

                     0,5

                     Valgomosios ybiškės

                     2

                     Kiti

                     0,05 (1)

                     0,1 (1)

                                 b)

                                 Moliūginės – valgoma luoba

                     0,1

                     0,1 (1)

                     Agurkai

                     Kornišonai

                     Cukinijos

                     Kiti

                                 c)

                                 Moliūginės – nevalgoma luoba

                     0,1

                     0,1 (1)

                     Melionai

                     Moliūgai

                     Arbūzai

                     Kiti

                                 d)

                                 Cukriniai kukurūzai

                     0,05 (1)

                     0,1 (1)

                                 iv)

                                 KOPŪSTINĖS DARŽOVĖS

                     0,05 (1)

                                 a)

                                 Žiedinės kopūstinės daržovės

                     0,1 (1)

                     Brokoliai (įskaitant Calabrese)

                     Žiediniai kopūstai

                     Kiti

                                 b)

                                 Gūžinės kopūstinės daržovės

                     Briuselio kopūstai

                     0,5

                     Gūžiniai kopūstai

                     Kiti

                     0,1 (1)

                                 c)

                                 Lapinės kopūstinės daržovės

                     0,1 (1)

                     Kininiai bastučiai

                     Lapiniai kopūstai

                     Kiti

                                 d)

                                 Kaliaropės

                     0,1 (1)

                                 v)

                                 LAPINĖS DARŽOVĖS IR ŠVIEŽIOS PRIESKONINĖS ŽOLĖS

                     0,05 (1)

                     0,1 (1)

                                 a)

                                 Salotos ir panašios daržovės

                     Pipirnės

                     Sultenės

                     Salotos

                     Salotinės trūkažolės

                     Sėjamosios gražgarstės

                     Kopūstinių daržovių lapai ir daigai

                     Kiti

                                 b)

                                 Špinatai ir panašios daržovės

                     Špinatai

                     Mangoldai

                     Kiti

                                 c)

                                 Rėžiukai

                                 d)

                                 Salotinės cikorijos

                                 e)

                                 Prieskoninės žolės

                     Builiai

                     Laiškiniai česnakai

                     Petražolės

                     Salierų lapai

                     Kiti

                                 vi)

                                 ANKŠTINĖS DARŽOVĖS (šviežios)

                     0,05 (1)

                     Pupelės (su ankštimis)

                     0,2

                     Pupelės (be ankščių)

                     Žirniai (su ankštimis)

                     0,2

                     Žirniai (be ankščių)

                     Kiti

                     0,1 (1)

                                 vii)

                                 STIEBINĖS DARŽOVĖS (šviežios)

                     0,1 (1)

                     Šparagai

                     Ispanijos artišokai

                     Salierai

                     Pankoliai

                     Artišokai

                     0,2

                     Porai

                     Rabarbarai

                     Kiti

                     0,05 (1)

                                 viii)

                                 GRYBAI

                     0,05 (1)

                     0,1 (1)

                                 a)

                                 Auginamieji grybai

                                 b)

                                 Miško grybai

                                 3.

                                 Ankštiniai

                     0,05 (1)

                     0,1 (1)

                     Pupelės

                     Lęšiai

                     Žirniai

                     Lubinai

                     Kiti

                                 4.

                                 Aliejinių augalų sėklos

                     0,05 (1)

                     Sėmenys

                     Žemės riešutai

                     Aguonų sėklos

                     Sezamo sėklos

                     Saulėgrąžos

                     Rapsų sėklos

                     Sojos pupelės

                     0,2

                     Garstyčių sėklos

                     Medvilnės sėklos

                     Kanapių sėklos

                     Kiti

                     0,1 (1)

                                 5.

                                 Bulvės

                     0,05 (1)

                     0,1 (1)

                     Ankstyvosios bulvės

                     Sandėliuojamosios bulvės

                                 6.

                                 Arbatžolės (džiovinti lapeliai ir stiebeliai, fermentuoti arba kitaip apdoroti, Camellia sinensis)

                     0,1 (1)

                     0,1 (1)

                                 7.

                                 Apyniai (džiovinti), įskaitant apynių granules ir nekoncentruotus miltelius

                     0,5

                     0,1 (1)

         (1)  Nurodo apatinę analizinio nustatymo ribą.

         (2)  Rodo, kad didžiausia leistina likučių koncentracija nustatyta laikinai iki 2007 m. gruodžio 31 d. laukiant pareiškėjo duomenų. Jei duomenys nebus gauti iki šios datos, DLK bus panaikinta direktyva arba reglamentu.“


title: 2015 m. rugpjūčio 28 d. Komisijos direktyva (ES) 2015/1480, kuria iš dalies keičiami keli Europos Parlamento ir Tarybos direktyvų 2004/107/EB ir 2008/50/EB priedai, kuriuose nustatytos aplinkos oro kokybės vertinimo pamatinių metodų taikymo, duomenų patvirtinimo ir mėginių ėmimo vietų išdėstymo taisyklės (Tekstas svarbus EEE)

text:
29.8.2015

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 226/4

         KOMISIJOS DIREKTYVA (ES) 2015/1480
   2015 m. rugpjūčio 28 d.
   kuria iš dalies keičiami keli Europos Parlamento ir Tarybos direktyvų 2004/107/EB ir 2008/50/EB priedai, kuriuose nustatytos aplinkos oro kokybės vertinimo pamatinių metodų taikymo, duomenų patvirtinimo ir mėginių ėmimo vietų išdėstymo taisyklės
   (Tekstas svarbus EEE)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2004 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/107/EB dėl arseno, kadmio, gyvsidabrio, nikelio ir policiklinių aromatinių angliavandenilių aplinkos ore (1), ypač į jos 4 straipsnio 15 dalį,
   atsižvelgdama į 2008 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/50/EB dėl aplinkos oro kokybės ir švaresnio oro Europoje (2), ypač į jos 28 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               pagal Direktyvos 2004/107/EB, su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 219/2009/EB (3), 4 straipsnio 15 dalį Komisijai suteikti įgaliojimai iš dalies keisti tam tikras IV ir V priedų nuostatas;

               (2)

               Direktyvos 2004/107/EB IV priede nustatyti duomenų kokybės tikslai, ir juos, siekiant aiškumo, reikia atnaujinti;

               (3)

               Direktyvos 2004/107/EB V priede nustatyti pamatiniai koncentracijų vertinimo metodai, ir juos, siekiant atsižvelgti į parengtus naujausius atitinkamus standartus, reikėtų atnaujinti;

               (4)

               pagal Direktyvos 2008/50/EB 28 straipsnio 1 dalį Komisijai suteikti įgaliojimai iš dalies keisti tam tikras I, III, VI ir IX priedų nuostatas;

               (5)

               Direktyvos 2008/50/EB I priedo C skirsnyje nustatyti aplinkos oro kokybės vertinimo kokybės užtikrinimo kriterijai, ir juos reikia paaiškinti bei papildyti atsižvelgiant į oro kokybės užtikrinimo programas, kurias rengia Komisijos Jungtinis tyrimų centras, ir nustatyti įpareigojimą peržiūrėti kokybės kontrolės sistemą, siekiant užtikrinti, kad monitoringo prietaisai nuolat būtų tikslūs;

               (6)

               Direktyvos 2008/50/EB III priedo C ir D skirsniuose nustatyti mėginių ėmimo vietų išdėstymo kriterijai, ir juos reikia paaiškinti bei papildyti atsižvelgiant į direktyvos įgyvendinimo patirtį;

               (7)

               Direktyvos 2008/50/EB VI priedo A skirsnyje nustatyti pamatiniai tam tikrų teršalų kiekio matavimo metodai, ir juos reikia pritaikyti atsižvelgiant į direktyvos įgyvendinimo patirtį bei į naujausius mėginių ėmimo ir kietųjų dalelių kiekio matavimo standartus;

               (8)

               pagal 2011 m. rugsėjo 28 d. bendrą valstybių narių ir Komisijos politinį pareiškimą dėl aiškinamųjų dokumentų (4) valstybės narės pagrįstais atvejais įsipareigojo prie pranešimų apie perkėlimo priemones pridėti vieną ar daugiau dokumentų, kuriuose paaiškinamos direktyvos sudėtinių dalių ir nacionalinių perkėlimo priemonių atitinkamų dalių sąsajos;

               (9)

               šioje direktyvoje numatytos priemonės atitinka Aplinkos oro kokybės komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:
   1 straipsnis
   Direktyvos 2004/107/EB IV ir V priedai iš dalies keičiami pagal šios direktyvos I priedą.
   2 straipsnis
   Direktyvos 2008/50/EB I, III, VI ir IX priedai iš dalies keičiami pagal šios direktyvos II priedą.
   3 straipsnis
   Šios direktyvos nuostatos turėtų būti skaitomos kartu su Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 765/2008 (5) nuostatomis, visų pirma reglamentuojančiomis atitikties vertinimo įstaigų akreditaciją, ir joje nenustatoma jokia nuo to reglamento nuostatų leidžianti nukrypti nuostata ar išimtis.
   4 straipsnis
   1.   Valstybės narės užtikrina, kad įsigaliotų įstatymai ir kiti teisės aktai, būtini, kad šios direktyvos būtų laikomasi ne vėliau kaip nuo 2016 m. gruodžio 31 d. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą.
   Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.
   2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių nacionalinės teisės aktų nuostatų tekstus.
   5 straipsnis
   Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
   6 straipsnis
   Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

      Priimta Briuselyje 2015 m. rugpjūčio 28 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OL L 23, 2005 1 26, p. 3.

      (2)  OL L 152, 2008 6 11, p. 1.

      (3)  2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 219/2009 dėl kai kurių teisės aktų, kuriems galioja Sutarties 251 straipsnyje nustatyta tvarka, nuostatų, susijusių su reguliavimo procedūra su tikrinimu, suderinimo su Tarybos sprendimu 1999/468/EB – Suderinimas su reguliavimo procedūra su tikrinimu. Antroji dalis (OL L 87, 2009 3 31, p. 109).

      (4)  OL C 369, 2011 12 17, p. 14.

      (5)  2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 765/2008, nustatantis su gaminių prekyba susijusius akreditavimo ir rinkos priežiūros reikalavimus ir panaikinantis Reglamentą (EEB) Nr. 339/93 (OL L 218, 2008 8 13, p. 30).

      I PRIEDAS
      Direktyva 2004/107/EB iš dalies keičiama taip:

                  1)

                  IV priedo I skirsnis iš dalies keičiamas taip:

                              a)

                              lentelė pakeičiama taip:

                                          „Benzo(a)pirenas

                                          Arsenas, kadmis ir nikelis

                                          Policikliniai aromatiniai angliavandeniliai, išskyrus benzo(a)pireną, suminį dujinį gyvsidabrį

                                          Suminės iškritos

                                                      —

                                                      Neapibrėžtis

                                          Fiksuoti ir orientaciniai matavimai

                                          50 %

                                          40 %

                                          50 %

                                          70 %

                                          Modeliavimas

                                          60 %

                                          60 %

                                          60 %

                                          60 %

                                                      —

                                                      Būtiniausių matavimo duomenų surinkimas

                                          90 %

                                          90 %

                                          90 %

                                          90 %

                                                      —

                                                      Minimali duomenų matavimo trukmė

                                          Fiksuoti matavimai (1)

                                          33 %

                                          50 %

                                          Orientaciniai matavimai (1)
                                              (2)

                                          14 %

                                          14 %

                                          14 %

                                          33 %

                              b)

                              trečioje pastraipoje išbraukiamas toks sakinys:
                              „Taip pat patartina visą parą matuoti arseno, kadmio ir nikelio koncentracijas.“;

                              c)

                              po trečios pastraipos įterpiamas toks tekstas:
                              „Ankstesnės pastraipos nuostatos dėl pavienių mėginių taip pat taikomos arsenui, kadmiui, nikeliui ir suminiam dujiniam gyvsidabriui. Be to, leidžiama imti metalų KD10 filtrų poėminius tolesnei analizei, jei turima įrodymų, kad poėminis atspindi visumą ir kad dėl to nesumažėja aptikimo jautrumas atsižvelgiant į atitinkamus duomenų kokybės tikslus. Metalų KD10 mėginius galima imti ne kasdien, o kas savaitę, jei dėl to nepablogėja rinkimo charakteristikos.“

                  2)

                  V priedo I–IV skirsniai pakeičiami taip:
                  „I.   I. Pamatiniai aplinkos ore esančio arseno, kadmio ir nikelio mėginių ėmimo ir tyrimo metodai

                  Pamatinis aplinkos ore esančio arseno, kadmio ir nikelio mėginių ėmimo metodas aprašytas EN 12341:2014. Pamatinis aplinkos ore esančio arseno, kadmio ir nikelio matavimo metodas aprašytas EN 14902:2005 „Ore skendinčiose PM10 frakcijos kietosiose dalelėse esančių Pb, Cd, As ir Ni standartinis matavimo metodas“.
                  Valstybė narė taip pat gali taikyti bet kuriuos kitus metodus, jei gali įrodyti, kad jais gaunami pirmiau nurodytam metodui lygiaverčiai rezultatai.
                  II.   Pamatiniai aplinkos ore esančių policiklinių aromatinių angliavandenilių mėginių ėmimo ir tyrimo metodai

                  Pamatinis aplinkos ore esančių policiklinių aromatinių angliavandenilių mėginių ėmimo metodas aprašytas EN 12341:2014. Pamatinis aplinkos ore esančio benzo(a)pireno matavimo metodas aprašytas EN 15549:2008 „Oro kokybė. Standartinis benzo(a)pireno koncentracijos aplinkos ore matavimo metodas“. Jeigu nėra CEN nustatyto standartinio kitų 4 straipsnio 8 dalyje nurodytų policiklinių aromatinių angliavandenilių matavimo metodo, valstybės narės gali naudoti nacionalinių standartų metodus arba ISO metodus, pvz. ISO 12884.
                  Valstybė narė taip pat gali taikyti bet kuriuos kitus metodus, jei gali įrodyti, kad jais gaunami pirmiau nurodytam metodui lygiaverčiai rezultatai.
                  III.   Pamatinis aplinkos ore esančio gyvsidabrio mėginių ėmimo ir tyrimo metodas

                  Pamatinis aplinkos ore esančio suminio dujinio gyvsidabrio koncentracijų matavimo metodas aprašytas EN 15852:2010 „Aplinkos oro kokybė. Standartinis metodas nustatyti visuminį dujinį gyvsidabrį“.
                  Valstybė narė taip pat gali taikyti bet kuriuos kitus metodus, jei gali įrodyti, kad jais gaunami pirmiau nurodytam metodui lygiaverčiai rezultatai.
                  IV.   Pamatiniai arseno, kadmio, gyvsidabrio, nikelio ir policiklinių aromatinių angliavandenilių iškritų mėginių ėmimo ir tyrimo metodai

                  Pamatinis arseno, kadmio ir nikelio iškritų nustatymo metodas aprašytas EN 15841:2009 „Aplinkos oro kokybė. Standartinis arseno, kadmio, švino ir nikelio atmosferinėse iškritose nustatymo metodas“.
                  Pamatinis gyvsidabrio iškritų nustatymo metodas aprašytas EN 15853:2010 „Aplinkos oro kokybė. Standartinis metodas nustatyti gyvsidabrio nusėdimą“.
                  Pamatinis benzo(a)pireno ir kitų 4 straipsnio 8 dalyje nurodytų policiklinių angliavandenilių iškritų nustatymo metodas aprašytas EN 15980:2011 „Oro kokybė. Benz(a)antraceno, benz(b)fluoranteno, benz(j)fluoranteno, benz(k)fluoranteno, benz(a)pireno, dibenz(a,h)antraceno ir inden(1,2,3-cd)pireno atmosferinėse iškritose nustatymas“.“

         (1)  Paskirstyti per metus, kad atspindėtų įvairias klimato sąlygas ir antropogeninę veiklą.

         (2)  Orientaciniai matavimai – tai tokie matavimai, kurie atliekami ne taip reguliariai, tačiau atitinka kitus duomenų kokybės tikslus.“;

      II PRIEDAS
      Direktyva 2008/50/EB iš dalies keičiama taip:

                  1)

                  I priedo C skirsnis pakeičiamas taip:
                  „C.   Aplinkos oro kokybės vertinimo kokybės užtikrinimas: duomenų patvirtinimas

                              1.

                              Siekiant užtikrinti matavimų tikslumą ir A skirsnyje nustatytų duomenų kokybės tikslų įgyvendinimą, vadovaujantis 3 straipsniu paskirtos atitinkamos kompetentingos institucijos ir įstaigos užtikrina:

                                          i)

                                          kad visi matavimai, kurie buvo atliekami vertinant aplinkos oro kokybę pagal 6 ir 9 straipsnius, būtų atsekami pagal bandymų ir kalibravimo laboratorijų darniajame standarte nustatytus reikalavimus,

                                          ii)

                                          kad tinklus ir atskiras stotis eksploatuojančios institucijos turėtų nustatytą kokybės užtikrinimo ir kokybės kontrolės sistemą, kurioje numatoma reguliari prietaisų priežiūra siekiant užtikrinti, kad jie nuolat būtų tikslūs. Atitinkama nacionalinė etaloninė laboratorija kokybės sistemą peržiūri prireikus ir bent kartą per penkerius metus.

                                          iii)

                                          kad duomenų rinkimo procesui ir ataskaitų teikimui būtų sukurtas kokybės užtikrinimo ir (arba) kokybės kontrolės procesas, o šią užduotį vykdyti paskirtos institucijos aktyviai dalyvautų atitinkamose Sąjungos mastu vykdomose kokybės užtikrinimo programose,

                                          iv)

                                          kad nacionalines etalonines laboratorijas skirtų atitinkamos pagal 3 straipsnį paskirtos kompetentingos institucijos arba įstaigos ir kad jos būtų akredituotos atlikti VI priede nurodytus pamatinius bent tų teršalų, kurių koncentracija viršija apatinę vertinimo ribą, matavimo metodus pagal atitinkamą bandymo ir kalibravimo laboratorijoms taikomą darnųjį standartą, kurio nuoroda paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje pagal Reglamento (EB) Nr. 765/2008, nustatančio su gaminių prekyba susijusius akreditavimo ir rinkos priežiūros reikalavimus, 2 straipsnio 9 dalį. Šios laboratorijos taip pat atsakingos už Sąjungos mastu vykdomų kokybės užtikrinimo programų, kurias rengia Komisijos Jungtinis tyrimų centras, koordinavimą valstybėse narėse ir nacionaliniu mastu atsakingos už tinkamo pamatinių metodų naudojimo koordinavimą bei nepamatinių metodų lygiavertiškumo įrodymo koordinavimą. Nacionalinės etaloninės laboratorijos, nacionaliniu mastu organizuojančios palyginamuosius matavimus, turi būti taip pat akredituotos pagal atitinkamą gebėjimų tikrinimo darnųjį standartą.

                                          v)

                                          kad nacionalinės etaloninės laboratorijos bent kas trejus metus dalyvautų Sąjungos masto kokybės užtikrinimo programose, kurias rengia Komisijos Jungtinis tyrimų centras. Jei dalyvavimo tokioje programoje rezultatai yra nepatenkinami, kitą kartą dalyvaudama palyginamuosiuose matavimuose nacionalinė laboratorija turi įrodyti taikanti patenkinamas taisomąsias priemones ir pateikti ataskaitą apie jas Jungtiniam tyrimų centrui.

                                          vi)

                                          kad nacionalinės etaloninės laboratorijos remtų Komisijos įsteigto Europos nacionalinių etaloninių laboratorijų tinklo atliekamą darbą.

                              2.

                              Visi pagal 27 straipsnį pateikti duomenys laikomi galiojančiais, išskyrus tuos, kurie pažymėti kaip preliminarūs.“

                  2)

                  III priedas iš dalies keičiamas taip:

                              a)

                              C skirsnis iš dalies keičiamas taip:

                                          i)

                                          1 dalies pirma ir antra įtraukos pakeičiamos taip:

                                                      „—

                                                      neturi būti jokių kliūčių oro srautui patekti į mėginių ėmiklio įsiurbimo angą (paprastai srautas turi būti laisvas ne mažiau kaip 270° skliaute arba 180° mėginių ėmimo vietose matuojant statinių eilėje), nesudarant kliūčių oro srautui prie įsiurbimo angos (paprastai už keleto metrų nuo pastatų, balkonų, medžių ir kitų kliūčių ir bent 0,5 m atstumu iki artimiausio pastato, kai mėginių ėmimo vietoje tiriama oro kokybė statinių eilėje),

                                                      —

                                                      apskritai, mėginių ėmiklio įsiurbimo anga įrengiama nuo 1,5 m (kvėpavimo zona) iki 4 m nuo žemės paviršiaus. Didesnis aukštis taip pat gali būti tikslingas, jeigu stotis apima didelę teritoriją; visi nukrypimai turėtų būti visiškai dokumentuojami.“;

                                          ii)

                                          1 dalies penkta įtrauka pakeičiama taip:

                                                      „—

                                                      matuojant bet kurį teršalą mėginių ėmikliai įrengiami bent 25 m atstumu nuo didelių sankryžų pakraščio ir ne didesniu nei 10 m atstumu nuo kelkraščio. Šiame kontekste „didelė sankryža“ – tokia sankryža, kurioje pertraukiamas transporto eismo srautas ir išmetamas skirtingas teršalų kiekis (sustojama ir vėl pradedama važiuoti) negu kitose kelio vietose.“;

                                          iii)

                                          įterpiama ši pastraipa:
                                          „Bet koks nukrypimas nuo šiame skirsnyje išvardytų kriterijų turi būti visiškai dokumentuojamas laikantis D skirsnyje nurodytų procedūrų.“;

                              b)

                              D skirsnis pakeičiamas taip:
                              „D.   Vietų atrankos dokumentai ir vietų atrankos patikrinimas

                              Už oro kokybės vertinimą atsakingos kompetentingos institucijos turi visiškai dokumentuoti vietų atrankos procedūras visose zonose ir aglomeracijose ir užregistruoti informaciją, padedančią sudaryti tinklą ir pasirinkti visų monitoringo vietų buvimo vietą. Dokumentai apima teritorijų aplink monitoringo vietas topografines nuotraukas ir detaliuosius planus. Jei zonoje ar aglomeracijoje taikomi papildomi metodai, dokumentai apima šių metodų detales ir informaciją apie tai, kaip laikomasi 7 straipsnio 3 dalies kriterijų. Dokumentai atnaujinami prireikus ir peržiūrimi bent kas penkerius metus siekiant užtikrinti, kad vietų atrankos kriterijai, tinklo struktūra ir monitoringo vietų išdėstymas tebegalioja ir išlieka optimalūs. Komisijai paprašius, šie dokumentai jai perduodami per tris mėnesius.“

                  3)

                  VI priedas iš dalies keičiamas taip:

                              a)

                              A skirsnis pakeičiamas taip:
                              „A.   Sieros dioksido, azoto dioksido ir azoto oksidų, kietųjų dalelių (KD10 ir KD2,5), švino, benzeno, anglies monoksido ir ozono koncentracijos vertinimo pamatiniai metodai

                              1.   Pamatinis sieros dioksido matavimo metodas

                              Pamatinis sieros dioksido koncentracijos matavimo metodas aprašytas EN 14212:2012 „Aplinkos oras. Standartinis sieros dioksido koncentracijos matavimo metodas, taikant ultravioletinę fluorescenciją“.
                              2.   Pamatinis azoto dioksido ir azoto oksidų matavimo metodas

                              Azoto dioksido ir azoto oksidų pamatinis matavimo metodas aprašytas EN 14211:2012 „Aplinkos oras. Standartinis azoto dioksido ir azoto monoksido koncentracijos matavimo metodas, taikant chemiliuminescenciją“.
                              3.   Pamatinis švino mėginių ėmimo ir matavimo metodas išlieka tas pats

                              4.   Pamatinis KD10 ėmimo ir matavimo metodas

                              Pamatinis KD10 mėginių ėmimo ir matavimo metodas aprašytas EN 12341:2014 „Aplinkos oras. Standartinis gravimetrinis matavimo metodas, skirtas ore skendinčių PM10 arba PM2,5 kietųjų dalelių masinei koncentracijai nustatyti“.
                              5.   Pamatinis KD2,5 ėmimo ir matavimo metodas

                              Pamatinis KD2,5 mėginių ėmimo ir matavimo metodas aprašytas EN 12341:2014 „Aplinkos oras. Standartinis gravimetrinis matavimo metodas, skirtas ore skendinčių PM10 arba PM2,5 kietųjų dalelių masinei koncentracijai nustatyti“.
                              6.   Pamatinis benzeno mėginių ėmimo ir matavimo metodas išlieka tas pats

                              7.   Pamatinis anglies monoksido matavimo metodas

                              Anglies monoksido matavimo pamatinis metodas yra aprašytas EN 14626:2012 „Aplinkos oras. Standartinis anglies monoksido koncentracijos matavimo metodas, taikant nedispersinę infraraudonąją spektroskopiją“.
                              8.   Pamatinis ozono matavimo metodas

                              Pamatinis ozono matavimo metodas aprašytas EN 14625:2012 „Aplinkos oras. Standartinis ozono koncentracijos matavimo metodas, taikant ultravioletinę fotometriją“.“;

                              b)

                              D skirsnis išbraukiamas;

                              c)

                              E skirsnis pakeičiamas taip:
                              „Įrodydamos, kad įranga atitinka šio priedo A skirsnyje išvardytuose pamatiniuose metoduose keliamus veiksmingumo reikalavimus, pagal 3 straipsnį paskirtos kompetentingos institucijos ir įstaigos priima kitose valstybėse narėse išduotas bandymų ataskaitas, jei bandymų laboratorijos yra akredituotos pagal atitinkamą bandymo ir kalibravimo laboratorijoms taikomą darnųjį standartą.
                              Kitoms kompetentingoms institucijoms arba jų paskirtoms įstaigoms sudaromos sąlygos susipažinti su išsamiomis bandymų ataskaitomis ir visais bandymų rezultatais. Bandymų ataskaitose turi būti įrodyta, kad įranga atitinka visus veiksmingumo reikalavimus, net ir tais atvejais, kai tam tikros aplinkos ar vietos sąlygos yra būdingos konkrečiai valstybei narei ir dėl jų įranga nebuvo išbandyta kitoje valstybėje narėje atliekant bandymą ir tipo patvirtinimą;“

                  4)

                  IX priedo A skirsnis pakeičiamas taip:
                  „A.   Mažiausias ozono koncentracijos fiksuotų matavimų mėginių ėmimo vietų skaičius

                  Mažiausias mėginių ėmimo vietų, skirtų fiksuotiems nuolatiniams matavimams vertinant, kaip laikomasi siektinų verčių, ilgalaikių tikslų ir informacijos bei pavojaus slenksčių, kai tokie matavimai yra vienintelis informacijos šaltinis, skaičius:

                              Gyventojų skaičius (× 1 000)

                              Aglomeracijos (1)

                              Kitos zonos (1)

                              Foninė kaimo

                              < 250

                              1

                              vidutinis tankumas visoms zonoms šalyje – 1 stotis/50 000 km2
                                  (2)

                              < 500

                              1

                              2

                              < 1 000

                              2

                              2

                              < 1 500

                              3

                              3

                              < 2 000

                              3

                              4

                              < 2 750

                              4

                              5

                              < 3 750

                              5

                              6

                              > 3 750

                              1 papildoma stotis 2 milijonams gyventojų

                              1 papildoma stotis 2 milijonams gyventojų

         (1)  Bent 1 stotis vietovėse, kuriose tikėtinas didžiausios koncentracijos ozono poveikis gyventojams. Aglomeracijose mažiausiai 50 % stočių yra išdėstomos priemiesčio teritorijose.

         (2)  Mišriai vietovei rekomenduojama 1 stotis kiekvienuose 25 000 km2.“


title: 2017 m. gegužės 3 d. Komisijos direktyva (ES) 2017/774, kuria nustatomos žaislams gaminti naudojamų cheminių medžiagų tikslios ribinės vertės ir iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/48/EB dėl žaislų saugos II priedo C priedėlis dėl fenolio (Tekstas svarbus EEE. )

text:
4.5.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 115/47

         KOMISIJOS DIREKTYVA (ES) 2017/774
   2017 m. gegužės 3 d.
   kuria nustatomos žaislams gaminti naudojamų cheminių medžiagų tikslios ribinės vertės ir iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/48/EB dėl žaislų saugos II priedo C priedėlis dėl fenolio
   (Tekstas svarbus EEE)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/48/EB dėl žaislų saugos (1), ypač į jos 46 straipsnio 2 dalį,
   kadangi:

               (1)

               siekiant užtikrinti aukštą vaikų apsaugos nuo žaislams gaminti naudojamų medžiagų keliamo pavojaus lygį, Direktyvoje 2009/48/EB nustatyti tam tikri reikalavimai, susiję su cheminėmis medžiagomis, kaip antai medžiagomis, priskiriamomis kancerogeninėms, mutageninėms arba toksiškoms reprodukcijai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1272/2008 (2), alerginėmis kvapiosiomis medžiagomis ir tam tikrais elementais. Be to, Direktyva 2009/48/EB Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti tikslias ribines cheminių medžiagų, naudojamų gaminti žaislams, skirtiems jaunesniems nei 36 mėnesių vaikams ir kitiems žaislams, skirtiems dėti į burną, vertes, siekiant užtikrinti tinkamą apsaugos lygį žaisluose, kuriuos naudojant gali kilti didelis pavojus. Tokios ribinės vertės nustatomos jas įtraukiant į Direktyvos 2009/48/EB II priedo C priedėlį;

               (2)

               tam tikroms cheminėms medžiagoms šiuo metu taikomos ribinės vertės yra pernelyg aukštos pagal turimus mokslinius įrodymus arba nėra nustatytos. Tikslios ribinės vertės turėtų būti nustatytos atsižvelgiant į maisto pakavimo reikalavimus ir į žaislų ir su maistu besiliečiančių medžiagų skirtumus;

               (3)

               Komisija, siekdama pasikonsultuoti rengiant žaislų saugos srities teisės aktų pasiūlymus ir politikos iniciatyvas, įsteigė Žaislų saugos ekspertų grupę. Šiai grupei priklausančios Cheminių medžiagų darbo grupės užduotis – konsultuoti dėl cheminių medžiagų, kurios gali būti naudojamos žaislams gaminti;

               (4)

               fenolis (CAS Nr. 108-95-2) naudojamas kaip monomeras fenolinėms dervoms, kurios naudojamos žaislams skirtai derva surištai medienai (3) gaminti. Žaislų sudėtyje esantis fenolis papildomai gali susidaryti skaidantis polimeruose esantiems fenolio antioksidantams (4). Nustatyta, kad fenolis išsiskiria iš žaidimų konsolių (5), vienoje iš šešių tirtų vaikams skirtų palapinių arba tunelių (6) ir pakavimo plėvelėje (7); taip pat tirti voniai skirti žaislai ir kiti pripučiami žaislai (8) ir laikyta, kad fenolio yra polivinilchloride (PVC) (9). Fenolis taip pat gali būti naudojamas kaip konservantas gaminti skystiems vandeniniams žaislams, kaip antai produktams, skirtiems burbulams pūsti arba vandeniniams rašalams (pvz., žymekliams su antgaliu, pagamintu iš veltinio) (10);

               (5)

               diskusijose dėl fenolio Cheminių medžiagų darbo grupė rėmėsi Europos standartais EN 71-9:2005+A1:2007, EN 71-10:2005 ir EN 71-11:2005. Šie standartai susiję su žaislų medžiagų sudėtyje esančiu fenoliu (EN 71-9:2005+A1:2007) ir juose nustatyti specialūs ėminių ruošimo (EN 71-10:2005) ir matavimo (EN 71-11:2005) metodai. Standarte EN 71-11:2005 pakartotinai išsamiai nurodomos standarte EN 71-9:2005+A1:2007 nustatytos ribinės žaislų medžiagose esančio fenolio vertės, t. y. 15 mg/l (išsiskyrimo ribinė vertė) fenoliui kaip monomerui ir 10 mg/kg (ribinė kiekio vertė) fenoliui kaip konservantui skystų žaislų medžiagose;

               (6)

               Cheminių medžiagų darbo grupė taip pat atsižvelgė į Pavojų sveikatai ir aplinkai mokslinio komiteto (SCHER) rekomendaciją, kad galiojančiame Europos standarte fenoliui taikoma 15 mg/l išsiskyrimo ribinė vertė turėtų būti sumažinta bent 2 kartus, kad pavojaus riba pasiektų 100 ir galėtų būti laikoma pakankamai didele (11);

               (7)

               Cheminių medžiagų darbo grupė taip pat atsižvelgė į Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) su maistu besiliečiančių medžiagų, fermentų, kvapiųjų medžiagų ir pagalbinių perdirbimo medžiagų mokslinės grupės (CEF) mokslinę nuomonę, kurioje fenolio leidžiamoji paros dozė sumažinta nuo 1,5 mg/kg kūno masės per parą iki 0,5 mg/kg kūno masės per parą (12);

               (8)

               pagal Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008 fenolis klasifikuojamas kaip 2 kategorijos mutageninė medžiaga. Pagal Direktyvos 2009/48/EB II priedo III dalies 5 punktą 2 kategorijos mutageninės medžiagos, kaip antai fenolis, gali būti žaisluose, jei jų koncentracija ne didesnė nei atitinkama koncentracija, nustatyta šios medžiagos turinčių mišinių kategorijai, t. y. 1 % arba atitinkamai 10 000 mg/kg (ribinė kiekio vertė). Direktyvoje 2009/48/EB šiuo metu fenolio išsiskyrimo ribinė vertė nenustatyta;

               (9)

               atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Cheminių medžiagų darbo grupė 2014 m. kovo 26 d. ir 2015 m. vasario 18 d. posėdžiuose rekomendavo žaisluose esančiam fenoliui taikyti 5 mg/l (išsiskyrimo ribinė vertė), kai jis tiriamas polimerinėse medžiagose, ir didžiausią 10 mg/kg (ribinė kiekio vertė) koncentraciją, kai jis tiriamas kaip konservantas; laikomasi nuostatos, kad 10 mg/kg (ribinė kiekio vertė) de facto reiškia draudimą naudoti. Tyrimai turėtų būti atliekami laikantis Europos standartų EN 71-10:2005 ir EN 71-11:2005;

               (10)

               nors bendra fenolio, esančio tam tikrose su maistu besiliečiančiose medžiagose, išsiskyrimo ribinė vertė yra nustatyta, pagrindinės prielaidos, pagal kurias nustatoma ši išsiskyrimo ribinė vertė, skiriasi nuo prielaidų, taikomų nustatant fenolio, tiriamo kaip žaisluose esantis monomeras, išsiskyrimo ribinę vertę. Fenolio, kuris naudojamas kaip konservantas su maistu besiliečiančioms medžiagoms gaminti, naudojimas nėra reglamentuotas;

               (11)

               atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, Direktyvos 2009/48/EB II priedo C priedėlis turėtų būti iš dalies pakeistas, kad į jį būtų įtraukta žaislų sudėtyje esančio fenolio išsiskyrimo ribinė vertė ir ribinė kiekio vertė;

               (12)

               šioje direktyvoje nustatytos priemonės atitinka pagal Direktyvos 2009/48/EB 47 straipsnį įsteigto komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:
   1 straipsnis
   Direktyvos 2009/48/EB II priedo C priedėlyje įrašomas toks įrašas:

                  Cheminė medžiaga

                  CAS Nr.

                  Ribinė vertė

                  „Fenolis

                  108-95-2

                  5 mg/l (išsiskyrimo ribinė vertė) polimerinėse medžiagose pagal standartuose EN 71-10:2005 ir EN 71-11:2005 nustatytus metodus.
                  10 mg/kg (ribinė kiekio vertė) kaip konservantas pagal standartuose EN 71-10:2005 ir EN 71-11:2005 nustatytus metodus.“

   2 straipsnis
   1.   Valstybės narės ne vėliau kaip iki 2018 m. lapkričio 4 d. priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą.
   Šias nuostatas jos taiko nuo 2018 m. lapkričio 4 d.
   Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.
   2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.
   3 straipsnis
   Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
   4 straipsnis
   Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

      Priimta Briuselyje 2017 m. gegužės 3 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OL L 170, 2009 6 30, p. 1.

      (2)  2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo, iš dalies keičiantis ir panaikinantis direktyvas 67/548/EEB bei 1999/45/EB ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 (OL L 353, 2008 12 31, p. 1).

      (3)  E. Edmonds (2013 m.). Fenolio ir formaldehido susidarymas žaisluose (angl. Occurrence of Phenol and Formaldehyde in Toys). Europos žaislų pramonės užsakyta ataskaita, p. 4.

      (4)  Žr. 3 išnašą, p. 5 ir 8.

      (5)  Danijos aplinkos apsaugos agentūra (EPA) (2003 m.). Cheminių medžiagų vartojimo prekėse tyrimas (angl. Survey of chemical substances in consumer products). Tyrimas Nr. 32, 2003 m. Cheminių medžiagų išsiskyrimas iš pasirinktų elektros ir elektronikos gaminių ir jų vertinimas (angl. Emission and evaluation of chemical substances from selected electrical and electronic products), p. 47. http://eng.mst.dk/media/mst/69115/32.pdf

      (6)  Danijos aplinkos apsaugos agentūra (EPA) (2004 m.). Cheminių medžiagų nustatymas vartojimo prekėse (angl. Mapping of Chemical Substances in Consumer Products), Nr. 46, 2004 m. Cheminių medžiagų išsiskyrimas iš vaikams skirtų palapinių ir tunelių (angl. Release of chemical substances from tents and tunnels for children). http://eng.mst.dk/media/mst/69127/46.pdf

      (7)  Bundesinstitut für Risikobewertung (2009 m.). Atnaujintinos su maistu besiliečiančiuose gaminiuose ir žaisluose esančio fenolio ribinės vertės (angl. Limit values for phenol in food-contact articles and toys are to be updated). Nuomonė Nr. 038/2009, 2009 m. rugpjūčio 18 d. http://www.bfr.bund.de/cm/349/limit_values_for_phenol_in_food_contact_articles_and_toys_are_to_be_updated.pdf

      (8)  Voedsel en Waren Autoriteit (2004 m.). Žaislų saugos rinkos stebėsena (angl. Market Surveillances on Toy SAFEty). Ataskaita Nr. ND04o063/01. https://www.nvwa.nl/binaries/nvwa/documenten/communicatie/inspectieresultaten/consument/2016m/market-surveillances-on-toy-safety/ND04o063-01_speelgoed.pdf

      (9)  Suortti T (1990 m.). Fenolio nustatymas polivinilchloride (angl. Determination of phenol in poly(vinyl chloride)). J Chromatogr. 1990 m. gegužės 16 d.; 507:417–20. http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/2380304

      (10)  CEN TC 52 (2002 m.). CEN/TC 52/WG 9 galutinė darbo ataskaita. Rizikos vertinimas (angl. Final report of the work of CEN/TC 52/WG 9 – Risk assessment). Sutartis BC/CEN/97/29. 1.1. 2002 m. rugpjūčio mėn., p. 85.

      (11)  Pavojų sveikatai ir aplinkai mokslinio komiteto (SCHER) nuomonė dėl „Europos standartizacijos komiteto (CEN) atsako į Toksiškumo, ekotoksiškumo ir aplinkos mokslinio komiteto (CSTEE) nuomonę dėl CEN ataskaitos dėl žaisluose esančių organinių cheminių medžiagų rizikos vertinimo“, 2007 m. gegužės 29 d., p. 8 ir 9.

      (12)  Europos maisto saugos tarnyba (EFSA), mokslinė nuomonė dėl fenolio toksikologinio vertinimo (angl. Scientific Opinion on the toxicological evaluation of phenol), EFSA Journal 2013;11(4):3189 [44 p]. http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/3189.htm


title: 2001 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/12/EB iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 91/440/EEB dėl Bendrijos geležinkelių plėtros

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

32001L0012

Oficialusis leidinys L 075 , 15/03/2001 p. 0001 - 0025

		Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/12/EB2001 m. vasario 26 d.iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 91/440/EEB dėl Bendrijos geležinkelių plėtrosEUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Europos Bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 71 straipsnį,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą [1],atsižvelgdami į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [2],atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę [3],laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje [4] nustatytos tvarkos ir atsižvelgdami į bendrą tekstą, Taikinimo komiteto patvirtintą 2000 m. lapkričio 22 d.,kadangi:(1) 1991 m. liepos 29 d. Tarybos direktyva 91/440/EEB dėl Bendrijos geležinkelių plėtros [5] turėtų būti iš dalies pakeista siekiant atsižvelgti į patirtį, įgytą ją įgyvendinant, ir naujoves, atsiradusias geležinkelių sektoriuje nuo to laiko, kai ji buvo priimta, tam, kad būtų užtikrintas jos tikslų įgyvendinimas.(2) Teisinga ir nediskriminuojanti prieiga prie infrastruktūros turi būti garantuojama atskiriant vieną nuo kitos tam tikras esmines funkcijas ir (arba) įsteigiant geležinkelių reguliavimo instituciją, vykdančią kontrolės ir įgyvendinimo funkcijas, taip pat atskiriant pelno (nuostolio) sąskaitas ir balansus.(3) Be to, teisinga ir nediskriminuojanti prieiga prie infrastruktūros turi būti garantuojama atskiriant su sauga susijusias funkcijas ir (arba) įsteigiant geležinkelių reglamentuojančiąją instituciją, vykdančią kontrolės ir įgyvendinimo funkcijas. Bet kuriuo atveju geležinkelio įmonės gali be jokios diskriminacijos dalyvauti įgyvendinant saugos normas ir vykdant jų monitoringą.(4) Prieigos prie infrastruktūros teisės turėtų būti suteikiamos, kaip ir kitų transporto rūšių atveju, kartu įgyvendinant būtinas su tuo susijusias suderinimo priemones.(5) Turint tikslą sukurti vidaus rinką, kurioje visos licencijuotos ir saugos sąlygas atitinkančios geležinkelio įmonės turėtų galimybę teikti paslaugas, ne ilgesniam kaip septynerių metų pereinamajam laikotarpiui prieigos prie geležinkelių infrastruktūros teisės turėtų būti suteikiamos licencijuotoms geležinkelio įmonėms teikti tarptautines prekių vežimo paslaugas aiškiai apibrėžtu tinklu, pavadintu Transeuropiniu krovinių vežimo geležinkeliais tinklu, įskaitant prieigą prie didžiųjų terminalų bei uostų ir paslaugų juose teikimą. Po šio pereinamojo laikotarpio Transeuropinis krovinių vežimo geležinkeliais tinklas turėtų apimti visą Europos geležinkelių tinklą, o geležinkelių įmonėms turėtų būti suteiktos prieigos prie to tinklo teisės vežti krovinius tarptautiniais maršrutais.(6) Prieigos teisė garantuojama licencijuotai geležinkelio įmonei, atitinkančiai saugos sąlygas ir siekiančiai, kad jai būtų suteikta prieiga, nelygu jos veiklos rūšis.(7) Valstybės narės ir toliau gali suteikti didesnes prieigos prie infrastruktūros teises tarptautines paslaugas teikiančioms tarptautinėms grupėms ir Transeuropiniu krovinių vežimo geležinkeliais tinklu tarptautines krovinių vežimo paslaugas teikiančioms geležinkelio įmonėms negu kombinuoto tarptautinio krovinių vežimo paslaugas teikiančioms geležinkelio įmonėms. Šios didesnės prieigos prie infrastruktūros teisės gali būti taikomos tik geležinkelio įmonėms, licencijuotoms valstybėse narėse, kuriose yra suteikiamos panašaus pobūdžio prieigos prie infrastruktūros teisės, jei šis apribojimas neprieštarauja Sutarčiai.(8) Siekiant visuomenės labui paskatinti veiksmingą infrastruktūros valdymą, infrastruktūros valdytojams turėtų būti suteiktas nepriklausomumo nuo valstybės statusas ir laisvė tvarkyti savo vidaus reikalus, o valstybės narės turėtų imtis reikiamų geležinkelių infrastruktūros plėtros ir saugaus naudojimo priemonių.(9) Siekiant, kad keleivių ir krovinių vežimo paslaugos būtų teikiamos veiksmingiau ir norint užtikrinti jų finansinį skaidrumą, įskaitant visas valstybės suteiktas pinigines kompensacijas ar pagalbą, reikia atskirti keleivių vežimo paslaugų teikimo sąskaitas nuo krovinių vežimo paslaugų teikimo sąskaitų.(10) Būtina įgyvendinti daug priemonių tam, kad būtų galima geriau kontroliuoti geležinkelių sektoriaus plėtrą ir rinkos raidą, įvertinti priimtų priemonių poveikį ir išanalizuoti Komisijos numatytų priemonių įtaką.(11) Geležinkelių paslaugų rinkos konkurencijai reguliuoti turėtų būti įsteigtos pakankamai nepriklausomos institucijos, jei nėra šią funkciją atliekančių institucijų.(12) Komisija turėtų pateikti šios direktyvos įgyvendinimo ataskaitą ir atitinkamus pasiūlymus.(13) Priemonės, reikalingos šiai direktyvai įgyvendinti, patvirtinamos vadovaujantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką [6].(14) Prašoma atsižvelgti į konkrečią tam tikrų valstybių narių geopolitinę ir geografinę padėtį bei į konkrečią geležinkelių sektoriaus organizaciją įvairiose valstybėse narėse, kartu užtikrinant vidaus rinkos vientisumą.(15) Pagal Sutarties 5 straipsnyje nurodytus subsidiarumo ir proporcingumo principus, atsižvelgiant į poreikį užtikrinti teisingas ir nediskriminuojančias prieigos prie infrastruktūros suteikimo sąlygas bei atsižvelgti į aiškiai tarptautinius aspektus, su kuriais yra susijęs svarbių geležinkelių tinklų elementų funkcionavimas, valstybės narės negali iki galo pasiekti šios direktyvos tikslų, t. y. plėtoti Bendrijos geležinkelių, ir dėl to kadangi reikia imtis koordinuotų transnacionalinių veiksmų, tuos tikslus geriau gali pasiekti Bendrija. Ši direktyva neapima didesnės nei būtina srities, kad būtų pasiekti minėti tikslai.(16) atitinkamai turėtų būti iš dalies pakeista Direktyva 91/440/EEB,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisŠiuo dokumentu Direktyva 91/440/EEB iš dalies keičiama taip:1) I skirsnio pavadinimas pakeičiamas ir išdėstomas taip: "Taikymo sritis ir apibrėžimai";2) 1 straipsnis panaikinamas;3) į 2 straipsnį įrašoma ši dalis:"3. Ši direktyva netaikoma geležinkelio įmonėms, kurių vežimo geležinkeliais veikla apsiriboja vien tik šaudyklinėmis kelių transporto priemonių vežimo Lamanšo sąsiaurio tuneliu paslaugomis, išskyrus 6 straipsnio 1 dalį, 10 ir 10a straipsnius";4) 3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:a) pirmoji ir antroji įtraukos pakeičiamos ir išdėstomos taip:geležinkelio įmonė  bet kokia pagal taikytinus Bendrijos teisės aktus licencijuota valstybinė arba privati įmonė, kurios pagrindinė veikla - teikti prekių ir (arba) keleivių vežimo geležinkeliais paslaugas, tuo atveju, kai ta įmonė užtikrina trauką; ši nuostata taip pat taikoma tik trauką teikiančioms įmonėms;"infrastruktūros valdytojas";  tai bet kokia įstaiga ar įmonė, atsakinga visų pirma už geležinkelių infrastruktūros sukūrimą ir priežiūrą. Infrastruktūros valdytojas taip pat gali būti atsakingas už infrastruktūros kontrolės ir saugos sistemų valdymą. Tinklo arba tinklo dalies infrastruktūros valdytojo funkcijos gali būti pavestos kelioms įstaigoms ar įmonėms";b) po ketvirtosios įtraukos įrašoma ši įtrauka:"tarptautinio krovinių vežimo paslauga";  tai transporto paslaugos, kai traukinys kerta mažiausiai vieną valstybės narės sieną; traukinys gali būti performuotas, o įvairios jo dalys gali būti skirtingos kilmės arba paskirties, tačiau tik tuo atveju, jei visi vagonai kerta mažiausiai vieną sieną";5) II skirsnio pavadinimas pakeičiamas ir išdėstomas taip: "Valdymo nepriklausomumas";6) 4 straipsnis pakeičiamas ir išdėstomas taip:"4 straipsnis1. Valstybės narės imasi būtinų priemonių, siekdamos užtikrinti, kad administracinių, ekonominių ir buhalterinės apskaitos reikalų tvarkymo, administravimo ir vidaus kontrolės srityse geležinkelio įmonės būtų nepriklausomos, ir dėl to tvarkytų savo turtą, biudžetą ir sąskaitas, nelygu valstybės turtas, biudžetas ir sąskaitos.2. Infrastruktūros valdytojas laikosi valstybių narių nustatytų bendrų ir konkrečių mokesčių už naudojimąsi infrastruktūra ėmimo ir infrastruktūros pajėgumų paskirstymo taisyklių ir kartu atsako už savo įstaigos valdymą, administravimą ir vidaus kontrolę.";7) 6 straipsnis pakeičiamas ir išdėstomas taip:"6 straipsnis1. Valstybės narės imasi būtinų priemonių, siekdamos užtikrinti, kad su geležinkelio įmonių teikiamomis transporto paslaugomis susijusios veiklos ir su geležinkelių infrastruktūros valdymu susijusios veiklos pelno bei nuostolių sąskaitos ir balansai būtų tvarkomi ir skelbiami atskirai. Valstybinės lėšos, skirtos vienai iš šių dviejų veiklos sričių, negali būti perkeltos į kitą sritį.Šių dviejų veiklos sričių sąskaitos tvarkomos taip, kad atsispindėtų šis draudimas.2. Valstybės narės taip pat gali numatyti, kad dėl minėto atskyrimo vienoje įmonėje turės būti įsteigti atskiri padaliniai, arba kad infrastruktūrą valdys atskiras subjektas.3. Valstybės narės imasi būtinų priemonių, siekdamos užtikrinti, kad II priede išvardytos funkcijos, garantuojančios tinkamą ir nediskriminuojančią prieigą prie infrastruktūros, būtų pavestos įstaigoms ar firmoms, kurios pačios neteikia jokių geležinkelių transporto paslaugų. Nepriklausomai nuo organizacinių struktūrų, turi būti įrodyta, kad šis tikslas buvo pasiektas.Tačiau rinkti mokesčius ir pareigą valdyti geležinkelių infrastruktūrą, t. y. tvarkyti reikalus, susijusius su investicijomis, technine priežiūra ir finansavimu, valstybės narės gali pavesti geležinkelio įmonėms ar bet kuriai kitai įstaigai.4. Šio straipsnio 3 dalis taikoma Komisijai pagal 10b straipsnį pateikus ataskaitą, kurią ji turi pateikti iki 2006 m. kovo 15 d.";8) 7 straipsnis pakeičiamas ir išdėstomas taip:"7 straipsnis1. Valstybės narės imasi būtinų priemonių, kad prireikus jų nacionalinė geležinkelių infrastruktūra būtų plėtojama atsižvelgiant į bendruosius Bendrijos poreikius.2. Valstybės narės užtikrina, kad būtų nustatyti saugos standartai ir taisyklės, kuriomis remiantis būtų sertifikuojami riedmenys ir geležinkelio įmonės bei tiriamos avarijos. Šiuos uždavinius įgyvendina geležinkelių transporto paslaugų neteikiančios ir nuo tokias paslaugas teikiančių įstaigų ar įmonių nepriklausančios įstaigos ar įmonės tokiu būdu, kad būtų garantuota tinkama ir nediskriminuojanti prieiga prie geležinkelių infrastruktūros.Geležinkelio įmonės taiko šiuos saugos standartus ir taisykles. Jeigu valstybės narės nepriklausomai įstaigai vykdomųjų ir monitoringo galių nesuteikia, jos gali reikalauti arba leisti, kad užtikrinant saugos normų ir taisyklių taikymą ir kontrolę dalyvautų geležinkelio įmonės, kartu garantuodamos neutralų ir nediskriminuojantį tų funkcijų įgyvendinimą.3. Deramai atsižvelgdamos į Sutarties 73, 87 ir 88 straipsnius, valstybės narės gali infrastruktūros valdytojui skirti dar ir veiklos uždavinius, apimtį ir finansinius poreikius atitinkantį finansavimą, ypač tam, kad būtų skirta lėšų naujoms investicijoms.4. Laikydamasis valstybės nustatytos bendrosios politikos infrastruktūros valdytojas parengia verslo planą, įskaitant investicijų ir finansines programas. Planas rengiamas siekiant užtikrinti optimalų ir veiksmingą infrastruktūros panaudojimą ir plėtrą, užtikrinant finansinę pusiausvyrą ir numatant priemones šiems tikslams pasiekti.";9) 9 straipsnio 3 dalis pakeičiama ir išdėstoma taip:"3. Valstybių narių pagalba šiame straipsnyje nurodytoms skoloms apmokėti suteikiama pagal Sutarties 73, 87 ir 88 straipsnius.";10) į 9 straipsnį įrašoma ši dalis:"4. Geležinkelio įmonėse tvarkomos ir skelbiamos su krovinių vežimo geležinkelių transportu paslaugų teikimu susijusios veiklos pelno (nuostolio) ataskaitos, taip pat balansai arba metinė turto ir įsipareigojimų atskaitomybė. Lėšos, skirtos su keleivių vežimo viešųjų paslaugų teikimu susijusiai veiklai, atitinkamose sąskaitose turi atsispindėti atskirai ir negali būti perkeliamos prie lėšų, skirtų veiklai, susijusiai su kitų transporto paslaugų teikimu ar su kita veikla.";11) 10 straipsnis pakeičiamas ir išdėstomas taip:"10 straipsnis1. Tarptautinėms grupėms suteikiamos prieigos prie infrastruktūros ir tranzito teisės tose valstybėse narėse, kuriose yra įsisteigtos įmonių grupes sudarančios įmonės, bei tranzito teisės kitose valstybėse narėse teikti tarptautines paslaugas tarp tų valstybių narių, kuriose yra įsteigtos minėtąsias grupes sudarančios įmonės.2. Geležinkelio įmonėms, kurioms taikomos 2 straipsnio nuostatos, suteikiama teisė lygiavertėmis sąlygomis naudotis geležinkelių infrastruktūra kitose valstybėse narėse tarptautinėms kombinuotojo krovinių vežimo paslaugoms teikti.3. Nelygu veiklos rūšis, geležinkelio įmonėms, kurioms taikomas 2 straipsnis, lygiavertėmis sąlygomis bet kuriuo atveju nuo 2008 m. kovo 15 d. suteikiama jų prašoma prieiga prie 10a straipsnyje ir I priede nurodyto Transeuropinio krovinių vežimo geležinkeliais tinklo tarptautinio krovinių vežimo paslaugoms teikti.4. Valstybės narės paprašyta arba savo pačios iniciatyva Komisija konkrečiu atveju išnagrinėja, kaip šis straipsnis taikomas ir vykdomas, ir per du mėnesius nuo tokio prašymo gavimo bei pasikonsultavusi su 11a straipsnio 2 dalyje minėtu komitetu priima sprendimą dėl atitinkamos priemonės tolesnio taikymo. Komisija praneša apie savo sprendimą Europos Parlamentui, Tarybai ir valstybėms narėms.Nepažeisdama Sutarties 226 straipsnio, kiekviena valstybė narė gali per vieną mėnesį perduoti Komisijos sprendimą Tarybai. Taryba kvalifikuota balsų dauguma gali, esant išimtinėms aplinkybėms, per vieną mėnesį priimti kitokį sprendimą.5. Kiekviena geležinkelio įmonė, pagal šio straipsnio 1, 2 ir 3 dalis teikianti geležinkelių transporto paslaugas, su naudojamos geležinkelių infrastruktūros valdytojais viešosios ar privatinės teisės pagrindu sudaro būtinas administracines, technines ir finansines sutartis, kad būtų reglamentuoti su tuo transportu susiję eismo valdymo ir saugos klausimai. Tokias sutartis reguliuojančios sąlygos negali būti diskriminuojančios ir, jei reikia, atitikti 2001 vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/14/EB dėl geležinkelių infrastruktūros pajėgumų paskirstymo, mokesčių už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra ėmimo ir saugos sertifikavimo [7]6. Prieiga prie kelių, vedančių į terminalus ir uostus, bei teisė teikti paslaugas terminaluose ir uostuose, susijusiuose su šio straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse nurodyta geležinkelių veikla ir aptarnaujančiuose ar potencialiai aptarnaujančiuose daugiau negu vieną galutinį klientą, nediskriminaciniu būdu suteikiama visoms geležinkelio įmonėms, o apribojimai geležinkelio įmonių pateiktiems prašymams gali būti taikomi tik tuo atveju, jei rinkoje yra perspektyvių alternatyvų.7. Nepažeidžiant Bendrijos ir nacionalinės teisės aktų, susijusių su konkurencijos politika ir už tą sritį atsakingomis institucijomis, pagal Direktyvos 2000/14/EB 30 straipsnį įsteigta reguliavimo institucija arba bet kuri kita tokį pat nepriklausomumo laipsnį turinti institucija vykdo konkurencijos geležinkelių paslaugų rinkose, įskaitant geležinkelių krovinių transporto rinką, monitoringą.Ta institucija įsteigiama pagal minėtos direktyvos 30 straipsnio 1 dalyje išdėstytas taisykles. Visi pareiškėjai ar suinteresuotos šalys gali pateikti šiai institucijai skundą, jei, jų manymu, su jais buvo neteisingai pasielgta, jie buvo diskriminuojami ar nukentėjo kokiu kitu būdu. Atsižvelgdama į skundą ir tam tikrais atvejais savo iniciatyva reguliavimo institucija kiek galima greičiau priima sprendimą dėl tinkamų priemonių nepageidaujamiems reiškiniams šiose rinkose pašalinti. Siekiant užtikrinti būtiną teisminės kontrolės galimybę ir reikalingą nacionalinių reguliavimo institucijų bendradarbiavimą, šiuo atveju taikomi minėtos direktyvos 30 straipsnio 6 dalis ir 31 straipsnis.8. Laikantis 14 straipsnio, kuriame numatyta parengti šios direktyvos įgyvendinimo ataskaitą ir kartu pateikti tinkamus pasiūlymus dėl tolesnių Bendrijos veiksmų siekiant plėtoti geležinkelių rinką ir ją reglamentuojančią teisinę bazę, ir bet kuriuo atveju nuo 2008 m. kovo 15 d. 10a straipsnyje ir I priede nurodytas Transeuropinis krovinių vežimo geležinkeliais tinklas, 3 straipsnyje nurodytoms geležinkelio įmonėms suteikiantis galimybę teikti tarptautinio krovinių vežimo paslaugas, išplečiamas, kad apimtų visą Europos geležinkelių tinklą. Geležinkelio įmonėms teisingomis sąlygomis suteikiama garantuota prieiga prie viso tinklo ir galimybė teikti tarptautinio krovinių vežimo tranzitu paslaugas.";12) V skirsnyje"Prieiga prie geležinkelių infrastruktūros"įrašomas šis straipsnis:"10a straipsnis1. Transeuropnį krovinių vežimo geležinkeliais tinklą sudaro šie elementai:a) I priede pateiktuose žemėlapiuose nurodytos geležinkelių linijos;b) tam tikrais atvejais maršrutai aplinkkeliais, ypač esantys šalia perkrautos infrastruktūros, kaip apibrėžta Direktyvoje 2000/14/EB. Kai siūloma naudotis šiais maršrutais, kiek įmanoma išlaikoma bendra kelionių trukmė;c) prieiga prie kelių, vedančių į terminalus, aptarnaujančius ar potencialiai aptarnaujančius daugiau negu vieną galutinį klientą, bei prie kitų vietų ir infrastruktūros objektų, įskaitant atšakines linijas, vedančias į tas vietas ar infrastruktūros objektus ir iš jų;d) prieiga prie kelių, vedančių į ir iš I priede išvardytų uostų, įskaitant atšakines linijas.2. Šio straipsnio 1 dalies c ir d punktuose nurodytų atšakinių linijų ilgį abiem kelionės kryptimis sudaro 50 kilometrų arba 20 % kelionės ilgio šio straipsnio 1 dalies a punkte nurodytomis geležinkelių linijomis, atsižvelgiant į tai, kuris iš tų dydžių yra didesnis.Belgija ir Liuksemburgas, kaip valstybės narės su palyginti mažu ar koncentruotu tinklu, pirmaisiais metais po 2003 m. kovo 15 d. gali apriboti atšakinių linijų ilgį iki 20 km, o iki antrųjų metų galo - iki 40 km.";13) Po V skirsnio "Prieiga prie geležinkelių infrastruktūros" įrašoma ši dalis:"Va SKIRSNISSu monitoringu susiję Komisijos uždaviniai10b straipsnis1. Ne vėliau kaip iki 2001 m. rugsėjo 15 d. Komisija imasi reikiamų priemonių, kad būtų vykdomas Europos geležinkelių transporto techninių ir ekonominių sąlygų bei rinkos raidos monitoringas. Kad sudarytų galimybę vykdyti veiksmingą šio sektoriaus monitoringą, Komisija užtikrina, kad būtų gauti reikiami ištekliai.2. Laikydamasi šių nuostatų, Komisija į savo darbą įtraukia atitinkamų valstybių narių ir sektorių atstovus, įskaitant naudotojus, kad jie galėtų geriau kontroliuoti geležinkelių sektoriaus plėtrą ir rinkos raidą, įvertinti priimtų priemonių poveikį ir išanalizuoti Komisijos planuojamų priimti priemonių įtaką.3. Komisija vykdo tinklų panaudojimo ir bendrųjų sąlygų raidos geležinkelių sektoriuje, ypač infrastruktūros mokesčių ėmimo, pajėgumų paskirstymo, saugumo reguliavimo bei licencijavimo ir atsirandančio suderinimo laipsnio monitoringą. Ji užtikrina aktyvų atitinkamų reguliavimo institucijų valstybėse narėse bendradarbiavimą.4. Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, kurioje praneša apie:a) vidaus rinkos geležinkelių paslaugų sektoriuje raidą;b) bendrąsias sąlygas;c) Transeuropinio krovinių vežimo geležinkeliais tinklo būklę;d) prieigos prie infrastruktūros teisių panaudojimą;e) kliūtis, trukdančias teikti veiksmingesnes geležinkelių paslaugas;f) infrastruktūros ribotumus irg) teisės aktų poreikį.";14) 11 straipsnis pakeičiamas ir išdėstomas taip:"11 straipsnis1. Valstybės narės gali atkreipti Komisijos dėmesį į bet kokį su šios direktyvos įgyvendinimu susijusį klausimą. Atitinkami sprendimai priimami pagal 11a straipsnio 2 dalyje nurodytą konsultavimo tvarką.2. Priedams priderinti būtini pakeitimai priimami pagal 11a straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo tvarką.";15) Įterpiamas šis straipsnis:"11a straipsnis1. Komisijai padeda komitetas.2. Jei daroma nuoroda į šią straipsnio dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 3 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į to sprendimo 8 straipsnį.3. Jei daroma nuoroda į šią straipsnio dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į to sprendimo 8 straipsnį.Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas terminas yra 3 mėnesiai.4. Komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles.";16) 14 straipsnis pakeičiamas ir išdėstomas taip:"14 straipsnisIki 2005 m. kovo 15 d. Komisija įteikia Europos Parlamentui, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui ir Tarybai šios direktyvos įgyvendinimo ataskaitą ir kartu pateikia tinkamus pasiūlymus dėl tolesnių Bendrijos veiksmų siekiant plėtoti geležinkelių rinką ir ją reglamentuojančią teisinę bazę.";17) Įterpiamas šis straipsnis:"14a straipsnis1. Penkerius metus nuo 2003 m. kovo 15 d. šios valstybės narės:- Airija, kaip saloje esanti valstybė narė, kurią geležinkelis jungia tik su viena valstybe nare,- Jungtinė Karalystė dėl tos pačios priežasties Šiaurės Airijos atžvilgiu ir- Graikija, kaip valstybė narė, kurios geležinkelis tiesiogiai nejungia nė su viena valstybe nare,neprivalo taikyti reikalavimo pavesti nepriklausomai institucijai funkcijų, garantuojančių nešališką ir nediskriminuojančią prieigą prie infrastruktūros, kaip numatyta 6 straipsnio 3 dalies pirmojoje pastraipoje, ir užduotis, nurodytas 7 straipsnio 2 dalies pirmoje pastraipoje, jei tie straipsniai įpareigoja valstybes nares įsteigti nepriklausomas institucijas, vykdančias šiuose straipsniuose nurodytas užduotis.2. Tačiau, kai:a) daugiau negu viena pagal Direktyvos 95/18/EB 4 straipsnį licencijuota geležinkelio įmonė arba Airijos ir Šiaurės Airijos atveju kur nors kitur licencijuota geležinkelio bendrovė pateikia oficialų prašymą teikti konkuruojančias geležinkelių paslaugas Airijoje, Šiaurės Airijoje ir Graikijoje arba į (iš) šių šalių, sprendimas dėl šios išlygos tolesnio taikymo priimamas laikantis 11a straipsnio 2 dalyje nurodytos konsultavimo tvarkos; arbab) Airijoje, Šiaurės Airijoje ar Graikijoje geležinkelių paslaugas teikianti geležinkelio įmonė pateikia oficialų prašymą teikti geležinkelių transporto paslaugas kitos valstybės narės teritorijoje arba į (iš) tos valstybės narės (Airijos arba Jungtinės Karalystės, jei tai susiję su Šiaurės Airija, atveju arba tiek Airijos, tiek Jungtinės Karalystės atveju - ne jų teritorijose esančioje valstybėje narėje), šio straipsnio 1 dalyje nurodytos nukrypti leidžiančios nuostatos netaikomos.Per vienerius metus nuo šios straipsnio dalies a punkte minėto sprendimo, priimto pagal 11a straipsnio 2 dalyje nurodytą konsultavimo procedūrą, arba nuo pranešimo apie oficialų prašymą, nurodytą šios straipsnio dalies b punkte, gavimo atitinkama valstybė narė ar valstybės narės (Airija, Jungtinė Karalystė Šiaurės Airijos atžvilgiu arba Graikija) priima teisės aktus, kad būtų įgyvendintos šio straipsnio 1 dalyje nurodytų straipsnių nuostatos.3. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytas leidimas nukrypti gali būti pratęstas ne ilgesniam kaip penkerių metų laikotarpiui. Ne vėliau kaip prieš 12 mėnesių iki pasibaigiant leidimo nukrypti galiojimo laikui tokiu leidimu nukrypti besinaudojanti valstybė narė gali pateikti Komisijai prašymą tokį leidimą nukrypti pratęsti. Kiekvienas toks prašymas turi būti pagrindžiamas. Komisija tokį prašymą išnagrinėja ir, laikydamasi 11a straipsnio 2 dalyje nurodytos konsultavimo tvarkos, priima sprendimą. Ši konsultavimo tvarka taikoma priimant kiekvieną su prašymu susijusį sprendimą.Priimdama sprendimą Komisija atsižvelgia į kiekvieną geopolitinės padėties pokytį ir geležinkelių transporto rinkos plėtrą leidimą nukrypti pratęsti paprašiusioje valstybėje, taip pat iš tos valstybės ir į ją.4. Liuksemburgas, kaip nedidelį geležinkelių tinklą turinti valstybė narė, iki 2004 m. rugpjūčio 31 d. neprivalo taikyti reikalavimo paskirti nepriklausomai institucijai funkcijas, garantuojančias tinkamą ir nediskriminuojančią prieigą prie infrastruktūros, kaip numatyta 6 straipsnio 3 dalies pirmojoje pastraipoje, kur valstybės narės įpareigojamos įsteigti tame straipsnyje nurodytas užduotis vykdančias nepriklausomas institucijas.";2 straipsnisValstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję iki 2003 m. kovo 15 d., įgyvendina šią direktyvą. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.Valstybės narės, priimdamos šias priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.3 straipsnisŠi direktyva įsigalioja jos paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje dieną.4 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 2001 m. vasario 26 d.Europos Parlamento varduPirmininkasN. FontaineTarybos varduPirmininkasA. Lindh[1] OL C 321, 1998 10 20, p. 6 ir OL C 116 E, 2000 4 26, p. 21.[2] OL C 209, 1999 7 22, p. 227.[3] OL C 57, 2000 2 29, p. 40.[4] 1999 m. kovo 10 d. Europos Parlamento nuomonė (OL C 175, 1999 6 21, p. 115), patvirtinta 1999 m. rugsėjo 16 d. (OL C 54, 2000 2 25, p. 56), 2000 m. kovo 28 d. Tarybos bendroji pozicija (OL C 288, 2000 10 11, p. 1) ir 2000 m. liepos 5 d. Europos Parlamento sprendimas (Oficialiajame leidinyje dar neskelbtas). 2001 m. vasario 1 d. Europos Parlamento sprendimas ir 2000 m. gruodžio 20 d. Tarybos spendimas.[5] OL L 237, 1991 8 24, p. 25.[6] OL L 184, 1999 7 17, p. 23.[7] OL L 75, 2001 3 15, p.29.--------------------------------------------------I PRIEDASUOSTAIBELGIE/BELGIQUEAntwerpen/AnversGent/GandZeebrugge/ZeebrugesDANMARKÅlborgÅrhusEsbjergFredericiaKøbenhavnNyborgOdenseDEUTSCHLANDBrakeBremen/BremerhavenBrunsbüttelCuxhavenEmdenHamburgKielLübeckNordenhamPuttgardenRostockSassnitzWilhelmshavenWismarΕΛΛΑΣΑλεξανδρούπολιςΕλευσίναΠάτραΠειραιάςΘεσσαλονίκηΒόλοςESPAÑAAlgecirasAlmeríaBarcelonaBilbaoCartagena-EscombrerasGijónHuelvaTarragonaValenciaVigoFRANCEBayonneBordeauxBoulogneCalaisCherbourgDunkerqueFos-MarseilleLa RochelleLe HavreNantesPort-la-NouvelleRouenSèteSt-NazaireIRELANDCorkDublinITALIAAnconaBariBrindisiC. VecchiaGenovaGioia TauroLa SpeziaLivornoNapoliPiombinoRavennaSalernoSavonaTarantoTriesteVeneziaLUXEMBOURGNEDERLANDAmsterdam ZeehavenDelfzijl/EemshavenVlissingenRotterdam ZeehavenTerneuzenÖSTERREICHPORTUGALLeixõesLisboaSetúbalSinesSUOMI/FINLANDHaminaHankoHelsinkiKemiKokkolaKotkaOuluPoriRaumaTornioTurkuSVERIGEGöteborg-VarbergHelsingborgLuleåMalmöNorrköpingOxelösundStockholmTrelleborg-YstadUmeåUNITED KINGDOMVisi uostai, su kuriais jungiasi geležinkeliai+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------II PRIEDAS6 straipsnio 3 dalyje nurodytų esminių funkcijų sąrašas:- sprendimų dėl geležinkelių įmonių licencijavimo, įskaitant individualių licencijų suteikimą, rengimas ir priėmimas,- sprendimų, susijusių su traukinio linijų paskirstymu, įskaitant konkrečių linijų buvimo nustatymą ir įvertinimą bei jų paskyrimą, priėmimas,- sprendimų, susijusių su infrastruktūros mokesčių ėmimu, priėmimas,- teikiant tam tikras paslaugas reikalingų įsipareigojimų teikti viešąsias paslaugas laikymosi stebėjimas.--------------------------------------------------


Svarbus teisinis pranešimas

|

31988L0194

1988 m. kovo 24 d. Komisijos direktyva, derinanti su technikos pažanga Tarybos direktyvą 71/320/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių tam tikrų kategorijų motorinių transporto priemonių ir jų priekabų stabdžių sistemas, suderinimo

Oficialusis leidinys L 092 , 09/04/1988 p. 0047 - 0049 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 13 tomas 17 p. 0045  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 13 tomas 17 p. 0045  CS.ES skyrius 13 tomas 009 p. 72  - 74 ET.ES skyrius 13 tomas 009 p. 72  - 74 HU.ES skyrius 13 tomas 009 p. 72  - 74 LT.ES skyrius 13 tomas 009 p. 72  - 74 LV.ES skyrius 13 tomas 009 p. 72  - 74 MT.ES skyrius 13 tomas 009 p. 72  - 74 PL.ES skyrius 13 tomas 009 p. 72  - 74 SK.ES skyrius 13 tomas 009 p. 72  - 74 SL.ES skyrius 13 tomas 009 p. 72  - 74

		Komisijos direktyva1988 m. kovo 24 d.derinanti su technikos pažanga Tarybos direktyvą 71/320/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių tam tikrų kategorijų motorinių transporto priemonių ir jų priekabų stabdžių sistemas, suderinimo(88/194/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1971 m. liepos 26 d. Tarybos direktyvą 71/320/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių tam tikrų kategorijų motorinių transporto priemonių ir jų priekabų stabdžių sistemas, suderinimo [1], su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos direktyva 85/647/EEB [2], ypač į jos 5 straipsnį,kadangi, siekiant padidinti saugą keliuose ir atsižvelgiant į stabdymo technologijos pažangą bendrai ir ypač į antiblokavimo įtaisų gamybą, dabar įmanoma reikalauti, kad tokie įtaisai, atitinkantys atitinkamas šios direktyvos specifikacijas, būtų privalomai įrengiami tam tikrose sunkiosiose transporto priemonėse ir priekabose;kadangi šioje direktyvoje numatytos priemonėms atitinka Direktyvų dėl motorinių transporto priemonių derinimo su technikos pažanga komiteto nuomonę,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisDirektyvos 71/320/EEB I ir X priedai iš dalies pakeičiami pagal šios direktyvos priedą.2 straipsnis1. Nuo 1988 m. spalio 1 d. nė viena valstybė narė neturi teisės dėl su stabdžių sistemomis susijusių priežasčių:- atsisakyti tam tikram transporto priemonių tipui suteikti EEB tipo patvirtinimą, išduoti Tarybos direktyvos 70/156/EEB [3] 10 straipsnio 1 dalies paskutinėje įtraukoje numatyto liudijimo kopiją arba suteikti nacionalinį tipo patvirtinimą,- uždrausti pradėti eksploatuoti transporto priemones,jei to tipo transporto priemonių stabdžių sistema atitinka Direktyvos 71/320/EEB su pakeitimais, padarytais šia direktyva, nuostatas.2. Nuo 1989 m. spalio 1 d. valstybės narės:- nebeišduoda Tarybos direktyvos 70/156/EEB 10 straipsnio 1 dalies paskutinėje įtraukoje numatyto liudijimo kopijų transporto priemonių tipui, kurių stabdžių sistemos neatitinka Direktyvos 71/320/EEB su pakeitimais, padarytais šia direktyva, nuostatų,- gali atsisakyti suteikti nacionalinį tipo patvirtinimą transporto priemonių tipui, kurių stabdžių sistemos neatitinka Direktyvos 71/320/EEB su pakeitimais, padarytais šia direktyva, nuostatų.3. Nuo 1991 m. spalio 1 d. valstybės narės gali uždrausti pradėti eksploatuoti transporto priemones, kurių stabdžių sistemos neatitinka Direktyvos 71/320/EEB su pakeitimais, padarytais šia direktyva, nuostatų.3 straipsnisValstybes narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję iki 1988 m. spalio 1 d., įgyvendina šia direktyvą. Jos nedelsdamos apie tai praneša Komisijai.4 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1988 m. kovo 24 d.Komisijos varduCockfieldPirmininko pavaduotojas[1] OL L 202, 1971 9 6, p. 37.[2] OL L 380, 1985 12 31, p. 1.[3] OL L 42, 1970 2 23, p. 1.--------------------------------------------------PRIEDASDirektyvos 71/320/EEB su pakeitimais, padarytais Direktyvomis 74/132/EEB, 75/524/EEB, 79/489/EEB ir 85/647/EEB, priedų pakeitimaiI PRIEDAS: APIBRĖŽIMAI, REIKALAVIMAI, KONSTRUKCIJA IR ĮRENGIMASPo 1.17 punkto įrašomi tokie nauji 1.18, 1.19 ir 1.20 punktai:"1.18. Tarpmiestinis autobusas"Tarpmiestinis autobusas" – tai transporto priemonė, suprojektuota ir įrengta vežti tarp miestų, neturinti specialiai stovintiems keleiviams skirtų vietų, tačiau galinti trumpus atstumus vežti perėjime stovinčius keleivius.1.19. Tolimųjų reisų turistinis autobusas"Tolimųjų reisų turistinis autobusas" – tai transporto priemonė, suprojektuota ir įrengta tolimoms kelionėms, užtikrinanti patogumą sėdintiems keleiviams ir nevežanti stovinčių keleivių.1.20. Antiblokavimo įtaisaiŽr. X priedo 2.1 punktą."Po 2.2.1.21 papunkčio įrašomi tokie nauji 2.2.1.22 ir 2.2.1.23 papunkčiai:"2.2.1.22. Tam tikrose toliau pateikiamoje lentelėje nurodytose transporto priemonėse turi būti įrengti X priedo reikalavimus atitinkantys antiblokavimo įtaisai.Transporto priemonė | Didžiausioji masė | Antiblokavimo kategorija |Kategorija | Apibūdinimas |M3 | Tarpmiestiniai autobusai ir tolimųjų reisų turistiniai autobusai | > 12 tonų | 1 |N3 | Motorinės transporto priemonės, kurioms leista vilkti O4 kategorijos priekabas | > 16 tonų | 1 |2.2.1.23. Jei antiblokavimo įtaisai įrengiami 2.2.1.22 papunktyje nenurodytose transporto priemonėse, tie įtaisai turi atitikti X priedo reikalavimus."Po 2.2.2.12 papunkčio įrašomi tokie nauji 2.2.2.13 ir 2.2.2.14 papunkčiai:"2.2.2.13. O4 kategorijos priekabose turi būti įrengti X priedo reikalavimus atitinkantys antiblokavimo įtaisai.2.2.2.14. Jei antiblokavimo įtaisai įrengiami 2.2.2.13 papunktyje nenurodytose priekabose, tie įtaisai turi atitikti X priedo reikalavimus."„X PRIEDAS: TRANSPORTO PRIEMONIŲ SU ANTIBLOKAVIMO ĮTAISAIS BANDYMŲ REIKALAVIMAI1.1 poskyris pakeičiamas taip:"1.1. Šis priedas skirtas reikalaujamoms kelių transporto priemonėse įrengiamų stabdžių sistemų su antiblokavimo įtaisais charakteristikoms apibrėžti. Be to, motorinės transporto priemonės, kurioms leidžiama vilkti priekabą, ir priekabos su pneumatinėmis stabdžių sistemomis (jei transporto priemonės yra pakrautos) turi atitikti II priedo 1.1.4.2 papunkčio priedėlio suderinamumo reikalavimus"3.2 punktas pakeičiamas taip:"3.2. Velkamoji transporto priemonė laikoma turinti II priedo 1.1.4.2 papunkčio priedėlio 1 skyriuje apibrėžtą antiblokavimo įtaisą, jei antiblokavimo įtaisas tiesiogiai valdo bent du priešingose transporto priemonės pusėse esančius ratus ir ji atitinka visus taikytinus šio priedo reikalavimus. Priekabų atveju nepriklausomi moduliatoriai turi valdyti bent vieną priekinio tilto ratą ir vieną (įstrižai priešingą) galinio tilto ratą."--------------------------------------------------


title: 2009 m. rugsėjo 14 d. Komisijos direktyva 2009/121/EB, iš dalies keičianti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/121/EB dėl tekstilės pavadinimų I ir V priedus, siekiant juos suderinti su technikos pažanga (Tekstas svarbus EEE)

text:
15.9.2009

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 242/13

      KOMISIJOS DIREKTYVA 2009/121/EB
   2009 m. rugsėjo 14 d.
   iš dalies keičianti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/121/EB dėl tekstilės pavadinimų I ir V priedus, siekiant juos suderinti su technikos pažanga
   (Tekstas svarbus EEE)
   EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
   atsižvelgdama į 2009 m. sausio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/121/EB dėl tekstilės pavadinimų (1), ypač į jos 15 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Direktyva 2008/121/EB nustatytos taisyklės, reglamentuojančios produktų ženklinimą arba žymėjimą dėl tekstilės pluošto kiekio, kad būtų užtikrinta, jog taip bus apsaugoti vartotojų interesai. Tekstilės produktai gali būti pateikiami Bendrijos rinkai tik tuo atveju, jeigu jie atitinka tos direktyvos nuostatas.

               (2)

               Atsižvelgiant į naujausias techninės darbo grupės išvadas, kad Direktyva 2008/121/EB būtų suderinta su technikos pažanga, melamino pluoštą būtina įtraukti į tos direktyvos I ir V prieduose pateiktą pluoštų sąrašą.

               (3)

               Dėl to reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Direktyvą 2008/121/EB.

               (4)

               Kadangi šioje direktyvoje numatytos priemonės atitinka Tekstilės pavadinimų ir ženklinimo direktyvų komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:
   1 straipsnis
   Direktyva 2008/121/EB iš dalies keičiama taip:

               1.

               Į I priedą įterpiama 48 eilutė:

                           „48.

                           Melaminas

                           pluoštas, kurį sudaro ne mažiau kaip 85 % erdvinės struktūros makromolekulių, sudarytų iš melamino darinių.“

               2.

               Į V priedą įtraukiamas 48 įrašas:

                           „48.

                           Melaminas

                           7,00“

         2 straipsnis
   Perkėlimas i nacionalinę teisę
   1.   Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję ne vėliau kaip 2010 m. rugsėjo 15 d., įgyvendina šią direktyvą. Tokių priimtų nuostatų tekstus ir minėtų nuostatų bei šios direktyvos atitikmenų lentelę jos nedelsdamos pateikia Komisijai.
   Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Tokios nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.
   2.   Valstybės narės Komisijai pateikia šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių nacionalinės teisės aktų nuostatų tekstus.
   3 straipsnis
   Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
   4 straipsnis
   Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

      Priimta Briuselyje, 2009 m. rugsėjo 14 d.

            Komisijos vardu

         Günter VERHEUGEN

            Pirmininko pavaduotojas

      (1)  OL L 19, 2009 1 23, p. 29.