Svarbus teisinis pranešimas

|

31979L0830

1979 m. rugsėjo 11 d. Tarybos direktyva dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su karšto vandens skaitikliais, suderinimo

Oficialusis leidinys L 259 , 15/10/1979 p. 0001 - 0009 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 13 tomas 10 p. 0109  specialusis leidimas graikų k.: skyrius 13 tomas 9 p. 0003  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 13 tomas 10 p. 0109  specialusis leidimas ispanų kalba: skyrius 13 tomas 10 p. 0219  specialusis leidimas portugalų kalba skyrius 13 tomas 10 p. 0219  CS.ES skyrius 13 tomas 005 p. 404  - 412 ET.ES skyrius 13 tomas 005 p. 404  - 412 HU.ES skyrius 13 tomas 005 p. 404  - 412 LT.ES skyrius 13 tomas 005 p. 404  - 412 LV.ES skyrius 13 tomas 005 p. 404  - 412 MT.ES skyrius 13 tomas 005 p. 404  - 412 PL.ES skyrius 13 tomas 005 p. 404  - 412 SK.ES skyrius 13 tomas 005 p. 404  - 412 SL.ES skyrius 13 tomas 005 p. 404  - 412

		Tarybos direktyva1979 m. rugsėjo 11 d.dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su karšto vandens skaitikliais, suderinimo(79/830/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 100 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [1],atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [2],kadangi valstybėse narėse karšto vandens skaitiklių konstrukcijai ir kontrolės metodams taikomos privalomosios nuostatos, kurios yra skirtingos įvairiose valstybėse narėse, ir todėl tai trukdo prekiauti šiais matuokliais; kadangi dėl to būtina šias nuostatas suderinti;kadangi 1971 m. liepos 26 d. Tarybos direktyva 71/316/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su bendromis matavimo priemonių ir metrologinės kontrolės metodų nuostatomis [3], su pakeitimais, padarytais Stojimo akte [4], nustatė EEB modelio patvirtinimo ir EEB pirminės patikros procedūras; kadangi pagal šią direktyvą turėtų būti nustatyti karšto vandens skaitiklių konstrukcijos ir veikimo techniniai reikalavimai; kadangi šie reikalavimai privalo būti įvykdyti ir kontrolė atlikta, ir atitinkami ženklai ir žymenys pritvirtinti prieš laisvai importuojant, parduodant ir naudojant šiuos matuoklius,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisŠi direktyva taikoma karšto vandens skaitikliams, skirtiems per juos tekančio karšto vandens tūriui nuolat matuoti. Tokiuose skaitikliuose įmontuojamas matavimo įtaisas, sujungtas su rodomuoju įtaisu. Šioje direktyvoje "karštas vanduo" yra vanduo, kurio temperatūra yra aukštesnė kaip 30 °C, bet neviršija 90 °C.Karšto vandens skaitikliams, kurie montuojami į cirkuliacines šiluminės energijos perdavimo sistemas, ši direktyva netaikoma.2 straipsnisKaršto vandens skaitikliai, kurie gali būti ženklinami EEB ženklais ir žymenimis, yra aprašyti šios direktyvos priede. Jiems privalomas EEB modelio patvirtinimas ir jie turi būti pateikti EEB pirminei patikrai.3 straipsnisNė viena valstybė narė negali atsisakyti, drausti arba riboti karšto vandens skaitiklių, pažymėtų EEB modelio patvirtinimo ženklu ir EEB pirminės patikros žymeniu, pateikimo į rinką arba naudojimo, remdamasi jų metrologinėmis savybėmis.4 straipsnis1. Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję iki 1982 m. sausio 1 d., įgyvendina šią direktyvą, ir apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.2. Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.5 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1979 m. rugsėjo 11 d.Tarybos varduPirmininkasRay Mac Sharry[1] OL C 131, 1978 6 5, p. 85.[2] OL C 269, 1978 11 13, p. 44.[3] OL L 202, 1971 9 6, p. 1.[4] OL L 73, 1972 3 27, p. 14.--------------------------------------------------PRIEDASI. TERMINAI IR APIBRĖŽIMAI1.0. Šis priedas taikomas tik tiems karšto vandens skaitikliams, (toliau – skaitikliai), kurių veikimas yra mechaninis. Tokiuose skaitikliuose naudojamos tūrinės kameros su judančiomis sienelėmis arba taikomas tekančio vandens poveikis mentiniam rotoriui (radialinei arba ašinei turbinai). Šis priedas netaikomas karšto vandens skaitikliams su elektroniniais įtaisais.1.1. SrautasSrautas yra vandens tūris, pratekantis per skaitiklį per laiko vienetą.1.2. Pateiktas tūrisPateiktas tūris yra visas vandens tūris, pratekėjęs per skaitiklį per apibrėžtą laiko tarpą.1.3. Didžiausiasis srautas (Qmax)Didžiausiasis srautas Qmax yra didžiausias srautas, kuriam esant ribotą laikotarpį skaitiklis turi veikti be gedimų, neviršydamas didžiausių leistinų paklaidų ir didžiausios leistinos slėgio nuostolių vertės.1.4. Vardinis srautas (Qn)Vardinis srautas Qn yra lygus pusei didžiausiojo srauto Qmax. Jis išreiškiamas kubiniais metrais per valandą ir yra vartojamas skaitikliui apibūdinti.Esant vardiniam srautui, skaitiklis turi būti tinkamas įprastiniam naudojimui, t. y. esant pastovioms ir kintamoms veikimo sąlygoms neviršyti didžiausių leistinų paklaidų.1.5. Mažiausiasis srautas (Qmin)Mažiausiasis srautas Qmin yra srautas, virš kurio skaitiklis neturi viršyti didžiausių leistinų paklaidų. Jis apibūdinamas kaip Qn funkcija.1.6. Srauto matavimo sritisVandens skaitiklio srauto matavimo sritis yra apribota didžiausiojo, Qmax, ir mažiausiojo, Qmin, srauto vertėmis. Ji padalyta į dvi zonas – viršutinę ir apatinę, turinčias skirtingas didžiausias leistinas paklaidas.1.7. Pereinamasis srautas (Qt)Pereinamasis srautas Qt yra srautas, dalinantis srauto matavimo sritį į viršutinę ir apatinę zonas. Esant šiam srautui, leistinos paklaidos tampa netolygiomis.1.8. Didžiausia leistina paklaidaDidžiausia leistina paklaida yra kraštutinė leistinos paklaidos vertė, kurią leidžia ši direktyva skaitiklio EEB modeliui patvirtinti ir EEB pirminei patikrai.1.9. Slėgio nuostoliaiSlėgio nuostoliai yra slėgio krytis, kurį sukelia vamzdyje sumontuotas skaitiklis.II. METROLOGINĖS SAVYBĖS2.1. Didžiausia leistina paklaidaDidžiausia paklaida, leistina apatinėje srauto matavimo srities zonoje nuo Qmin (įskaitant) iki Qt (neįskaitant), yra ± 5 %.Didžiausia paklaida, leistina viršutinėje srauto matavimo srities zonoje nuo Qt iki Qmax (imtinai), yra ± 3 %.2.2. Metrologinės klasėsVandens skaitikliai pagal pirmiau apibrėžtas Qmin ir Qt vertes yra skirstomi į keturias metrologines klases, nurodytas šioje lentelėje:Klasė | nQ |< 15 m3/h | ≥15 m3/h |A klasėQmin vertė | 0,04 Qn | 0,08 Qn |Qt vertė | 0,10 Qn | 0,20 Qn |B klasėQmin vertė | 0,02 Qn | 0,04 Qn |Qt vertė | 0,08 Qn | 0,15 Qn |C klasėQmin vertė | 0,01 Qn | 0,02 Qn |Qt vertė | 0,06 Qn | 0,10 Qn |D klasėQmin vertė | 0,01 Qn | |Qt vertė | 0,015 Qn | |III. TECHNOLOGINĖS SAVYBĖS3.1. Konstrukcija – bendrosios nuostatosSkaitikliai turi būti sukonstruoti taip, kad:- ilgai tarnautų ir būtų apsaugoti nuo apskaitos klastojimo,- naudojant juos normaliomis sąlygomis atitiktų šios direktyvos nuostatas.Avarinį atgalinį tekėjimą skaitikliai turi atlaikyti nesugesdami ir nekeisdami metrologinių savybių; tuo pačiu metu atgalinis tekėjimas turėtų būti užfiksuotas.3.2. MedžiagosSkaitiklis turi būti pagamintas iš tokio stiprumo ir stabilumo medžiagų, kurios atitiktų skaitiklio paskirtį. Medžiagos, iš kurių pagamintas skaitiklis, turi būti atsparios vidinei ir normaliai išorinei korozijai ir, jeigu yra būtina, turi būti padengtos atitinkamomis paviršiaus apsaugos priemonėmis. Vandens temperatūros svyravimai nuo 0 °C iki 110 °C neturi neigiamai paveikti medžiagų, iš kurių pagamintas skaitiklis.3.3. Vientisumas – atsparumas slėgiui ir temperatūros poveikiuiBe gedimų, protėkio, sunkimosi per sieneles arba pastovaus deformavimo skaitiklis turi neribotą laikotarpį išlaikyti ištisai cirkuliuojančio vandens 90 oC temperatūrą ir pastovų slėgį, vadinamą didžiausiu darbiniu slėgiu, kuriam jis yra suprojektuotas. Mažiausia šio slėgio vertė yra 10 barų.3.4. Slėgio nuostoliaiSlėgio nuostolių vertė nustatoma per EEB modelio patvirtinimo bandymus. Ji neturi viršyti 0,25 barų, esant vardiniam srautui, ir 1 baro, esant didžiausiajam srautui.Remiantis bandymo rezultatais, skaitikliai skirstomi į keturias grupes pagal tai, ar slėgio nuostoliai, esant didžiausiam srautui, neviršija vienos iš šių verčių: 1; 0,6; 0,3 ir 0,1 baro. Ši vertė turi būti nurodyta EEB modelio patvirtinimo liudijime.3.5. Rodomasis įtaisasRodomasis įtaisas, lyginant skirtingų jo sudedamųjų elementų padėtis, turi patikimai, aiškiai ir vienareikšmiškai pateikti duomenis apie išmatuotą vandens tūrį, išreikštą kubiniais metrais. Tūrį gali rodyti:a) viena arba kelios rodyklės apskritoje skalėje;b) nuosekli skaitmenų seka viename arba keliuose langeliuose;c) šių dviejų sistemų derinys.Kubiniai metrai ir jų kartotiniai vienetai nurodomi juoda spalva, o kubinio metro dalys – raudona spalva.Tikrasis arba regimasis skaitmenų aukštis turi būti ne mažesnis kaip 4 mm.Skaitmeniniuose rodomuosiuose įtaisuose (b ir c variantai) visų skaitmenų regimasis poslinkis turi būti nukreiptas vertikaliai aukštyn. Bet kurio dešimtuko skaitmens padidėjimas turi būti užbaigtas tuo pat metu, kai kitas žemesnio dešimtuko skaitmuo persisuka iš 9 į 0. Varianto c atveju skrituliukas, kuriame nurodyti mažiausios reikšmės skaitmenys, gali pastoviai judėti. Turi būti aiškiai rodomas visas kubinių metrų kiekis.Rodomieji įtaisai su rodyklėmis (a ir c variantai) turi judėti pagal laikrodžio rodyklę. Bet kurios rodmenų skalės padalos vertė kubiniais metrais turi būti išreikšta 10n, kur n yra teigiamas arba neigiamas sveikas skaičius arba nulis, taip sudarant nuoseklią dešimtainę seką. Tokie duomenys, kaip x 1000 – x 100 – x 10 – x 1 – x 0,1 – x 0,01 – x 0,001, turi būti nurodomi ties kiekviena iš rodmenų skalės dalių.Abiem atvejais (ciferblatinis ir skaitmeninis rodomasis įtaisas):- vieneto simbolis m3 turi būti nurodytas arba ant ciferblato, arba prie pat skaitmeninių rodmenų,- greičiausiai judantis įžiūrimas graduotas elementas – kontrolinis elementas – turi pastoviai judėti; jo skalės padalos vertė yra žinoma kaip patikros padalos vertė. Šis kontrolinis elementas gali būti pastovi sudėtinė dalis arba gali būti laikinai įtaisytas, kaip nuimama dalis. Šios dalys neturi daryti jokios juntamos įtakos skaitiklio metrologinėms savybėms.Atstumas tarp patikros skalės padalų negali būti mažesnis negu 1 mm ir didesnis negu 5 mm. Skalė turi būti sudaryta:- arba iš vienodo storio linijų, kurių storis neviršija ketvirčio atstumo tarp dviejų šalia esančių linijų ašių ir besiskiriančių tiktai ilgiu,- arba iš skirtingo kontrastingumo, vienodo pločio, lygaus patikros skalės padalos vertei, juostų.3.6. Skaitmenų kiekis ir patikros skalės padalos vertėRodomasis įtaisas, negrįždamas į nulinę padėtį, turi registruoti tūrį, išreikštą kubiniais metrais, atitinkantį mažiausiai 1999 darbo valandas esant vardiniam srautui.Patikros skalės padalos didumas turi remtis formule 1 x 10n arba 2 x 10n, arba 5 x 10n. Patikros metu jis turi būti pakankamai mažas, kad būtų užtikrinta ne didesnė nei 0,5 % matavimo paklaida (tariant, kad skaitymo paklaida sudaro ne daugiau kaip pusę mažiausios skalės padalos vertės) ir kad, esant mažiausiajam srautui, bandymas neužtruktų ilgiau nei pusantros valandos.Tam, kad parodytų matavimo įtaiso judėjimą iki tol, kol tai tampa matoma rodomajame įtaise, gali būti pridedamas papildomas įtaisas (krumpliaratis, diskas su žymenimis ir kt.).3.7. DerintuvasSkaitiklyje gali būti įmontuotas derintuvas, kuriuo galima keisti sąryšį tarp rodomo tūrio ir faktiškai pratekėjusio tūrio. Toks įtaisas yra privalomas skaitikliams, kuriuose vanduo teka per mentinį rotorių.3.8. Greitinimo įtaisasDraudžiama naudoti greitinimo įtaisą mažesnio nei Qmin skaitiklio greičiui padidinti.3.9. Papildomieji įtaisaiSkaitiklyje galima įmontuoti impulsų generatorių, jeigu jis pastebimai neveikia skaitiklio metrologinių savybių.EEB modelio patvirtinimo liudijimas gali numatyti papildomus specialiai pritvirtinamus arba nuimamus įtaisus, kurie leistų skaitiklį patikrinti automatiškai.IV. ŽYMENYS IR ĮRAŠAI4.1. Identifikavimo įrašai.Ant skaitiklio korpuso, rodomojo įtaiso ciferblato, arba ant informacinės lentelės įskaitomu ir neištrinamu būdu atskirai arba grupėmis privaloma pateikti tokią informaciją:a) gamintojo pavadinimas arba firmos vardas, arba jos prekės ženklas;b) metrologinė klasė ir vardinis srautas Qn, išreikštas kubiniais metrais per valandą;c) pagaminimo metai ir individualus serijinis numeris;d) viena arba dvi rodyklės, rodančios tekėjimo kryptį;e) EEB modelio patvirtinimo ženklas;f) didžiausias darbinis slėgis barais, jeigu jis viršija 10 barų;g) didžiausia darbinė temperatūra pavidalu: 90 oC;h) jeigu skaitiklis gali tinkamai veikti tiktai vertikalioje padėtyje – raidė V, jei tik horizontalioje padėtyje – raidė H.4.2. Patikros žymenų išdėstymasEEB patikros žymenims turi būti palikta vieta ant pagrindinės skaitiklio dalies (paprastai korpuso), kuri yra matoma jo neišardžius.4.3. PlombavimasSkaitikliuose turi būti įmontuoti apsauginiai įtaisai, kuriuos būtų galima užplombuoti taip, kad garantuotų, jog nei prieš tinkamai įrengiant skaitiklį, nei vėliau skaitiklis ir jo derintuvas negali būti išardyti arba pakeisti, nepažeidžiant apsauginių įtaisų.V. EEB modelio patvirtinimas5.1. ProcedūraEEB modelio patvirtinimo procedūra atitinka Direktyvoje 71/316/EEB aprašytą procedūrą.5.2. Modelio bandymaiPo to, kai pateikus prašymą įsitikinama, kad pateiktas pavyzdys atitinka šios direktyvos reikalavimus, įgaliotoji tarnyba privalo atlikti laboratorinius bandymus šiomis sąlygomis:5.2.1. Bandymams skirtų skaitiklių skaičiusGamintojo pateiktinų skaitiklių skaičius turi atitikti šią lentelę:n3Vardinis srautas Q m/h | Skaitiklių skaičius || | | | || | Qn | < | 1,5 | 10 |1,5 | ≤ | Qn | < | 15 | 3 || | Qn | ≥ | 15 | 2 |Atsižvelgdamos į tai, kaip vyksta bandymai, kompetentingos tarnybos gali:- nuspręsti netęsti bandymų su visais pateiktais skaitikliais, arba- pareikalauti iš gamintojo papildomų skaitiklių bandymams tęsti.5.2.2. SlėgisAtliekant 5.2.4 punkte nurodytus metrologinius bandymus, slėgis skaitiklio išėjime turi būti pakankamai didelis, kad nekiltų kavitacija.5.2.3. Bandymų įrangaPaprastai kiekvienas skaitiklis turi būti bandomas atskirai, kad būtų tiksliai parodytos kiekvieno iš jų individualios savybės.Konkrečios valstybės narės metrologijos tarnyba privalo imtis visų reikiamų priemonių, kad santykinė paklaida matuojant pratekėjusio vandens tūrį neviršytų 0,3 %, įskaitant įvairius įrangos paklaidų šaltinius.Didžiausia leistina įrangos slėgio matavimo paklaida yra 5 %, o slėgio nuostolių matavimo – 2,5 %.Kiekvieno bandymo metu santykinis srauto svyravimas neturi viršyti 2,5 % tarp Qmin bei Qt ir 5 % tarp Qt ir Qmax.Didžiausia leistina temperatūros matavimo paklaida yra 1oC.Suinteresuotos valstybės narės metrologijos tarnyba privalo patvirtinti įrangą, neatsižvelgiant į tai, kur bandymai yra atliekami.5.2.4. Bandymai5.2.4.1. Bandymo procedūraBandymai susideda iš šių veiksmų, atliekamų nurodyta tvarka:1. atsparumo slėgiui bandymas;2. paklaidų kreivių priklausomybės nuo srauto nustatymas, siekiant išsiaiškinti slėgio ir temperatūros poveikį, esant normalioms įrengimo sąlygoms (tiesūs vamzdžiai prieš skaitiklį ir už jo, susiaurėjimai, kliūtys ir kt.), gamintojo numatytoms šiam skaitiklio modeliui;3. slėgio nuostolių nustatymas;4. pagreitintas susidėvėjimo bandymas;5. atsparumo šiluminiam smūgiui bandymas (skaitikliams, kurių vardinis srautas Qn neviršija 10 m3/h).5.2.4.2. Bandymų aprašymasBandymai turi būti atliekami šia tvarka:- atsparumo slėgiui bandymas yra atliekamas dviem etapais, esant 85 (± 5) °C temperatūrai:a) kiekvienas skaitiklis turi be protėkių ir sunkimosi per sieneles 15 minučių išlaikyti slėgį, 1,6 karto viršijantį didžiausią darbinį slėgį (žr. 4.1 punkto f papunktį);b) kiekvienas skaitiklis turi be gedimų ir užsikimšimų 1 minutę atlaikyti slėgį, dvigubai didesnį už didžiausią darbinį slėgį (žr. 4.1 punkto f papunktį),- paklaidos kreivių rezultatai ir slėgio nuostolių bandymai turi duoti pakankamą taškų skaičių tam, kad būtų galima patikimai nubrėžti kreives visoje apkrovos srityje,- pagreitintas susidėvėjimo bandymas atliekamas pagal šią lentelę:Vardinis skaitiklio srautas | Bandymo srautas ir temperatūra | Bandymo tipas | Pertraukimų skaičius | Pauzių trukmė | Veikimo trukmė tekant bandymo srautui | Paleidimų ir sustabdymų trukmė (s) |Qn≤10 m3/h | Qn ir (50 ± 5) oC | Su pertraukimais | 100000 | 15 s | 15 s | 0,15 (Qn) [1] mažiausiai 1 s |Qmax ir (85 ± 5) oC | Ištisinis | | | 100 h | |Qn> 10m3/h | Qn ir (50 ± 5) oC | Ištisinis | | | 500 h | |Qmax ir (85 ± 5) oC | Ištisinis | | | 200 h | |Prieš pirmąjį bandymą ir po kiekvienos bandymų serijos tomis pačiomis sąlygomis turi būti nustatytos matavimo paklaidos mažiausiai šioms srauto vertėms:Q— Q— 0•5 Q— QmaxKiekvieno bandymo metu vandens kiekio, pratekančio per skaitiklį, turi užtekti pasukti patikrinimų skalės rodyklę arba skrituliuką per vieną arba kelis pilnus sūkius siekiant išvengti ciklinio iškreipio.- atsparumo šiluminiam smūgiui bandymas susideda iš 25 ciklų, atliekamų pagal šią lentelę:Vandens temperatūra | Srautas | Trukmė |85 oC ± 5 °C | Qmax | 8 min |— | 0 | nuo 1 iki 2 min |Šaltas vanduo | Qmax | 8 min |— | 0 | nuo 1 iki 2 min |5.2.5. EEB modelio sąlygosSkaitiklio modelis turi būti patvirtintas, jeigu:a) jis atitinka šios direktyvos ir jos priedo administracines, technines ir metrologines nuostatas;b) 5.2.4.1 punkto 1, 2, ir 3 papunkčiuose nurodyti bandymai parodo, kad jo metrologinės ir technologinės savybės atitinka šio priedo II ir III dalis;c) atlikus pagreitinto susidėvėjimo ir atsparumo šiluminiam smūgiui bandymus, paklaidų kreivės poslinkis pradinės kreivės atžvilgiu yra ne didesnis kaip 1,5 % srauto ribose tarp Qt ir Q max ir ne didesnis kaip 3 % tarp Qmin ir Qt.5.3. EEB modelio patvirtinimo liudijimasEEB modelio patvirtinimo liudijimas gali numatyti galimybę atlikti tikslumo bandymą pirminės patikros su šaltu vandeniu metu.Ši galimybė suteikiama tiktai tada, jei nagrinėjant EEB modelio patvirtinimą, karšto ir šalto vandens taisyklių lygiavertiškumo analizė parodo, kad galima atlikti tikslumo bandymą šaltu vandeniu, ir kad šį bandymą išlaikantis skaitiklis atitinka 2.1 punkte nurodytas didžiausias leistinas paklaidas.Tokiu atveju EEB modelio patvirtinimo liudijime turi būti pateiktas šio bandymo aprašymas ir atitinkami reikalavimai, ypač dėl leistinų paklaidų ir bandymo srautų.VI. EEB PIRMINĖ PATIKRAEEB pirminės patikros procedūra yra tokia, kaip aprašyta Tarybos direktyvoje 71/316/EEB.6.1. Patikros metodaiEEB pirminė patikra turi būti atliekama valstybės narės metrologijos tarnybos patvirtintoje vietoje.Patalpų išdėstymas ir bandymų įranga turi būti tokia, kad patikrą galima būtų atlikti saugiomis, patikimomis sąlygomis, negaišinant asmens, atsakingo už bandymus, laiko. Turi būti laikomasi 5.2.3 punkto reikalavimų, išskyrus temperatūros reikalavimus, kai bandymai atliekami su šaltu vandeniu pagal nuostatas, kurios gali būti nurodytos EEB modelio patvirtinimo liudijime. Bandymų centre gali būti sudarytos sąlygos atlikti bandymus skaitiklių serijoms. Kiekvieno skaitiklio išėjime turi būti pakankamas slėgis, kad nekiltų kavitacija, ir gali prireikti specialių priemonių skaitiklių tarpusavio poveikiui išvengti.Bandymų įrenginyje gali būti automatiniai įtaisai, apylankos sklendės, srauto ribotuvai ir kt., jei yra aiškiai apibrėžta kiekviena bandymo grandinė, esanti tarp tikrinamų skaitiklių ir kontrolinių talpų, ir jei bet kuriuo metu galima patikrinti tos grandinės vidinį sandarumą.Gali būti panaudota bet kuri vandens tiekimo sistema, tačiau jeigu vienu metu veikia kelios bandymų grandinės, tarp jų neturi atsirasti tarpusavio poveikio, nesuderinamo su 5.2.3 punkto reikalavimais.Jeigu kontrolinė talpa yra padalyta į kelias sekcijas, skiriamosios sienelės turi būti pakankamai tvirtos, kad sekcijos talpos tūris nekistų daugiau kaip 0,2 %, atsižvelgiant į tai, ar šalia esančios sekcijos yra užpildytos ar tuščios.6.2. Bandymų procedūraSkaitikliai turi atitikti patvirtintą modelį.EEB pirminė patikra susideda iš atsparumo slėgiui ir tikslumo bandymų.6.2.1. Atsparumo slėgiui bandymasAtsparumo slėgiui bandymas gali būti atliekamas su šaltu vandeniu. Jis turi trukti vieną minutę, esant 1,6 karto didesniam slėgiui negu didžiausias darbinis slėgis. Bandymo metu neturi būti jokio protėkio ar sunkimosi per skaitiklio sieneles.6.2.2. Tikslumo bandymas6.2.2.1. Tikslumo bandymas su karštu vandeniuTikslumo bandymas paprastai atliekamas su karštu vandeniu esant 50 (± 5) °C temperatūrai ir mažiausiai trims srauto vertėms:a) tarp 0,9 Qmax ir Qmaxb) tarp Qt ir 1,1 Qtc) tarp Qmin ir 1,1 QminŠių bandymų metu skaitiklis turi atitikti 2.1. punkte nurodytas didžiausias leistinas paklaidas.Jeigu visos nustatytos paklaidos yra vieno ženklo, skaitiklis turi būti suderintas taip, kad ne visos paklaidos viršytų pusę didžiausios leistinos paklaidos.6.2.2.2. Tikslumo bandymas su šaltu vandeniuJei tai numatyta EEB modelio patvirtinimo liudijime, tikslumo bandymas gali būti atliekamas su šaltu vandeniu. Tuo atveju bandymas atliekamas pagal tvarką, nurodytą modelio patvirtinimo liudijime.[1] yra skaičius, lygus Qn vertei, išreikštai m3/h.--------------------------------------------------


title: 2000 m. birželio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos Direktyva 2000/35/EB dėl kovos su pavėluotu mokėjimu komerciniuose sandoriuose

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

32000L0035

Oficialusis leidinys L 200 , 08/08/2000 p. 0035 - 0038

		Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/35/EB2000 m. birželio 29 d.dėl kovos su pavėluotu mokėjimu komerciniuose sandoriuoseEUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 95 straipsnį,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą [1],atsižvelgdami į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [2],laikydamiesi Sutarties 251 [3] straipsnyje nustatytos tvarkos, remdamiesi 2000 m. gruodžio 4 d. Taikinimo komiteto patvirtintu bendru tekstu,kadangi:(1) Savo rezoliucijoje dėl mažųjų ir vidutinių įmonių bei amatų sektoriui [4] skirtos integruotos programos Europos Parlamentas paragino Komisiją pateikti pasiūlymus, kaip spręsti pavėluoto mokėjimo problemą.(2) 1995 m. gegužės 12 d. Komisija priėmė rekomendaciją dėl mokėjimo terminų komerciniuose sandoriuose [5].(3) Savo rezoliucijoje dėl Komisijos rekomendacijos, skirtos mokėjimo terminams komerciniuose sandoriuose [6], Europos Parlamentas kreipėsi į Komisiją su prašymu apsvarstyti galimybę perdaryti savo rekomendaciją į Tarybos direktyvos projektą, pateiktiną kaip galima greičiau.(4) 1997 m. gegužės 29 d. Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė nuomonę dėl Komisijos žaliosios knygos "Viešieji pirkimai Europos Sąjungoje: perspektyvų tyrimas" [7].(5) 1997 m. birželio 4 d. Komisija paskelbė bendrajai rinkai skirtą veiksmų planą, kuriame pabrėžė, kad pavėluotas mokėjimas tampa vis rimtesne kliūtimi sėkmingam bendrosios rinkos veikimui.(6) 1997 m. liepos 17 d. Komisija paskelbė pranešimą apie pavėluotus mokėjimus komerciniuose sandoriuose [8], kuriame buvo apibendrinti 1995 m. gegužės 12 d. Komisijos rekomendacijos poveikio įvertinimo rezultatai.(7) Dėl per ilgų mokėjimo terminų bei pavėluotų mokėjimų verslui, ypač smulkiam ir vidutiniam, tenka didelė administracinė bei finansinė našta. Be to, šios problemos yra viena pagrindinių bankroto priežasčių, dėl kurių gali žlugti verslas, o kartu gali būti prarasta daug darbo vietų.(8) Sutartyje numatyti mokėjimo terminai kai kuriose valstybėse narėse labai skiriasi nuo Bendrijos vidurkio.(9) Skirtingos mokėjimo taisyklės ir skirtinga valstybių narių praktika sudaro kliūčių tinkamam vidaus rinkos veikimui.(10) Tai labai varžo komercinius sandorius tarp valstybių narių. Tai prieštarauja Sutarties 14 straipsniui, kadangi verslininkai vidaus rinkoje turėtų prekiauti tokiomis sąlygomis, kurios garantuotų, kad operacijos su kitomis valstybėmis nebūtų pavojingesnės nei pardavimai šalyje. Iš esmės dėl skirtingų taisyklių taikymo vidaus ir tarpvalstybinėms operacijoms atsirastų konkurencijos iškraipymai.(11) Naujausia statistika rodo, kad priėmus 1995 m. gegužės 12 d. rekomendaciją daugelyje valstybių narių padėtis, susijusi su pavėluotais mokėjimais, geriausiu atveju ne pagerėjo.(12) Veikdamos atskirai, valstybės narės negali pakankamai gerai kovoti su pavėluotais mokėjimais, todėl tai galėtų geriau padaryti Bendrija. Ši direktyva taikoma tik tai sričiai, kuri yra būtina šiam tikslui pasiekti, todėl visa ši direktyva atitinka Sutarties 5 straipsnyje nustatytų subsidiarumo ir proporcingumo principų reikalavimus.(13) Ši direktyva turėtų apsiriboti tik mokėjimais, kurie yra kaip atlygis už komercinius sandorius ir nereglamentuoja sandorių su vartotojais, su kitais mokėjimais susijusių delspinigių, pvz., mokėjimų pagal čekių ir vekselių įstatymus, mokėjimų, kompensuojančių padarytą žalą, įskaitant išmokas, gaunamas iš draudimo bendrovių.(14) Tai, kad ši direktyva taikoma ir laisvosioms profesijoms, nereiškia, jog valstybės narės turi traktuoti jas kaip įmones ar komersantus ir kitais nei nustatytieji šioje direktyvoje tikslais.(15) Ši direktyva tik apibrėžia sąvoką "realizuotina teisė į nuosavybę", tačiau nereglamentuoja įvairių tokios teisės į nuosavybę priverstinio vykdymo procedūrų bei sąlygų, kurioms esant toks priverstinis šios teisės vykdymas gali būti nutrauktas ar laikinai sustabdytas.(16) Pavėluotas mokėjimas – tai sutarties pažeidimas, kuris daugumoje valstybių narių skolininkams yra finansiškai patrauklus dėl mažų delspinigių normų ir/ar lėtos žalos atlyginimo procedūros. Norint iš pagrindų pakeisti šią tendenciją ir užtikrinti, kad pavėluoto mokėjimo pasekmės neskatintų pavėluotų mokėjimų, būtina imtis ryžtingų priemonių, įskaitant ir kreditorių patirtų išlaidų kompensavimą.(17) Turi būti apsvarstytas deramas išieškojimo išlaidų kompensavimas nepažeidžiant nacionalinių nuostatų, pagal kurias nacionalinis teisėjas gali priteisti atlyginti kreditoriui kiekvieną papildomą žalą, skolininko padarytą dėl pavėluoto mokėjimo, taip pat atsižvelgiant į tai, kad šios turėtos išlaidos jau galėjo būti kompensuotos delspinigiais.(18) Šioje direktyvoje atsižvelgiama į sutartyje numatytus ilgus mokėjimų terminus ir ypač į tam tikrų rūšių sutartis, kuriose ilgesnis mokėjimo terminas kartu su sutarties laisvės apribojimu ar didesnė delspinigių norma gali būti pateisinami.(19) Ši direktyva turėtų uždrausti piktnaudžiauti sutarties laisve kreditoriaus nenaudai. Kai susitarimas iš esmės skirtas tam, kad būtų padidintas skolininko likvidumas kreditoriaus sąskaita, arba kai pagrindinis rangovas savo tiekėjams bei subrangovams nustato mokėjimo terminus, nepagrįstus sau nusistatytų terminų atžvilgiu, tokie terminai laikomi piktnaudžiavimo faktoriais. Ši direktyva neturi įtakos nacionalinėms nuostatoms, susijusioms su sutarčių sudarymo būdais ar reglamentuojančioms sutartyje numatytų terminų, kurie yra neteisingi skolininko atžvilgiu, teisėtumą.(20) Pavėluoto mokėjimo pasekmės gali būti atgrasančios tik tuo atveju, jei žalos atlyginimo procedūros, kuriomis gali pasinaudoti kreditorius, yra greitos ir efektyvios. Pagal Sutarties 12 straipsnyje nustatytą nediskriminavimo principą visi Bendrijoje įsisteigę kreditoriai turėtų teisę naudotis šiomis procedūromis.(21) Pageidautina užtikrinti, kad kreditoriai, remiantis nediskriminavimo principu visoje Bendrijoje, galėtų išlaikyti nuosavybės teisę, jei teisės į nuosavybę išlaikymo sąlyga galioja pagal taikomas nacionalines nuostatas, nustatytas tarptautinės privatinės teisės.(22) Ši direktyva turėtų reglamentuoti visus komercinius sandorius nepriklausomai nuo to, ar jie vykdomi tarp privačių ar valstybinių įmonių, ar tarp įmonių ir valdymo institucijų, kadangi pastarosios tvarko didelę dalį verslui skirtų mokėjimų. Todėl ji taip pat turėtų reglamentuoti visus komercinius sandorius tarp pagrindinių rangovų ir jų tiekėjų bei subrangovų.(23) Šios direktyvos 5 straipsnis reikalauja, kad išieškojimo procedūra, taikoma neginčijamiems reikalavimams, būtų baigta per trumpą laiką, laikantis nacionalinių įstatymų, tačiau nereikalauja, kad valstybės narės nustatytų konkrečią procedūrą arba padarytų konkrečius jau esamų teisinių procedūrų pakeitimus,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisTaikymo sritisŠi direktyva taikoma visiems mokėjimams, padarytiems kaip komercinių sandorių apmokėjimas.2 straipsnisSąvokosŠioje direktyvoje:1) "komerciniai sandoriai" – tai sandoriai tarp įmonių arba įmonių ir valstybės valdymo institucijų, kurių pagrindu už atlygį turi būti perduotos prekės ar suteiktos paslaugos,"valstybės institucija" – tai užsakovas ar subjektas, kaip apibrėžta Viešojo pirkimo direktyvose 92/50/EEB [9], 93/36/EEB [10], 93/37/EEB [11] ir 93/38/EEB [12],"įmonė" – tai organizacija, vykdanti savo nepriklausomą ekonominę ar profesinę veiklą, net jei tokią veiklą vykdo vienas asmuo;2) "pavėluotas mokėjimas" – tai sutartyje ar įstatymuose nustatyto mokėjimo termino praleidimas;3) "nuosavybės teisės išlaikymas" – tai sutartinis susitarimas, pagal kurį pardavėjas, kol nesumokėta visa kaina išlaiko nuosavybės teisę į prekes;4) "palūkanų norma, kurią Europos centrinis bankas taiko savo pagrindinėms refinansavimo operacijoms" – tai palūkanų norma, šioms operacijoms taikoma, kai pasiūlymams nustatoma fiksuota palūkanų norma. Tuo atveju, kai pagrindinė refinansavimo operacija buvo vykdoma pagal skirtingų palūkanų normų pasiūlymų priėmimo tvarką, ši palūkanų norma yra ribinė to aukciono pasiūlymams nustatyta palūkanų norma. Tai taikoma ribinio pelningumo ir sutartinio pelningumo aukcionams;5) "realizuotina teisė į nuosavybę" – tai bet kuris teismo ar kitos kompetentingos institucijos sprendimas, nutarimas ar įsakymas dėl apmokėjimo, kuris turi būti atliktas arba nedelsiant, arba dalimis, suteikiantis kreditoriui teisę išieškoti savo reikalavimą skolininkui priverstinio vykdymo būdu, ir tai taip pat bus sprendimas, nutarimas ar įsakymas apmokėti, kuris vykdytinas laikinai ir toks lieka, net jei skolininkas tą reikalavimą apskundžia.3 straipsnisDelspinigiai esant pavėluotam mokėjimui1. Valstybės narės užtikrina, kad:a) delspinigiai pagal d punktą tampa mokėtini nuo dienos, einančios po mokėjimo dienos arba mokėjimo termino pabaigos, nustatytų sutartyje;b) jei sutartyje mokėjimo diena ar terminas yra nenustatyti, delspinigiai tampa mokėtini automatiškai, nereikalaujant priminimo:i) per 30 dienų, einančių po dienos, kai skolininkas gauna sąskaitą ar kitą lygiavertį reikalavimą apmokėti; arbaii) jei sąskaitos ar kito lygiaverčio reikalavimo apmokėti gavimo diena yra abejotina, per 30 dienų po prekių ar paslaugų gavimo; arbaiii) jei skolininkas sąskaitą ar kitą lygiavertį reikalavimą apmokėti gauna anksčiau nei prekes ar paslaugas, per 30 dienų po prekių ar paslaugų gavimo; arbaiv) jei priėmimo ar patikrinimo procedūra, taikoma nustatant prekių ar paslaugų atitiktį sutarčiai, yra numatyta įstatymu ar sutartyje ir jei skolininkas sąskaitą ar kitą lygiavertį reikalavimą apmokėti gauna anksčiau arba prekių ar paslaugų priėmimo arba tikrinimo dieną, per 30 dienų po šios dienos;c) kreditorius turi teisę į delspinigius tiek, kiek:i) jis įvykdė savo sutartines ir teisines prievoles irii) jis laiku negavo jam priklausančios sumos, jei pavėluota dėl skolininko kaltės;d) delspinigių ("įstatymu nustatyta norma"), kuriuos skolininkas privalo sumokėti, dydis yra palūkanų normos (orientacinė norma), kurią Europos centrinis bankas taiko savo vėliausiai refinansavimo operacijai, vykdomai prieš atitinkamo pusmečio pirmąją kalendorinę dieną, ne mažiau kaip septynių procento punktų ("marža") suma, jei sutartis nenumato ko kita. Valstybei narei, kuri nedalyvauja trečiajame ekonominės ir pinigų sąjungos etape, aukščiau nurodyta orientacinė norma yra jos centrinio banko nustatyta lygiavertė norma. Abiem atvejais orientacinė norma, galiojanti atitinkamo pusmečio pirmąją kalendorinę dieną, taikoma visus tuos šešis mėnesius;e) jei dėl mokėjimo termino praleidimo yra kaltas skolininkas, kreditorius turi teisę reikalauti iš skolininko pagrįstos kompensacijos už visas jo turėtas išieškojimo išlaidas, susijusias su jo pavėluotu mokėjimu. Šios išieškojimo išlaidos skolos atžvilgiu turi būti pagrįstos skaidrumo ir proporcingumo principais. Gerbdamos aukščiau minėtus principus, valstybės narės skirtingo dydžio skoloms gali nustatyti skirtingas maksimalias išieškojimo išlaidų sumas.2. Skirtingoms sutarčių kategorijoms, kurias turi apibrėžti nacionalinė teisė, valstybės narės gali nustatyti iki 60 dienų terminą, po kurio turi būti mokami delspinigiai, jeigu jos arba sulaiko sutarties šalis nuo šio termino praleidimo, arba nustato privalomą palūkanų normą, gerokai viršijančią įstatymu nustatytą normą.3. Valstybės narės turi numatyti, kad susitarimas dėl mokėjimo dienos ar dėl pavėluoto mokėjimo pasekmių, neatitinkantis šio straipsnio 1 dalies b–d punktų ir 2 dalies nuostatų, negali būti priverstinai vykdomas, taip pat iš jo negali kilti reikalavimas kompensuoti nuostolius, jei įvertinus visas aplinkybes, įskaitant gerą komercinę praktiką ir produkto pobūdį, tai yra labai neteisinga kreditoriaus atžvilgiu. Nustatant, ar susitarimas yra labai neteisingas kreditoriaus atžvilgiu, bus, inter alia, atsižvelgta į tai, ar skolininkas turi objektyvią priežastį nukrypti nuo 1 dalies b–d punktų ir 2 dalies nuostatų. Jei nusprendžiama, kad toks susitarimas yra labai neteisingas, taikomos įstatymu nustatytos sąlygos, išskyrus tuos atvejus, kai nacionalinis teismas nusprendžia, jog būtų teisinga taikyti kitokias sąlygas.4. Valstybės narės užtikrina, kad tenkinant kreditorių ir konkurentų interesus yra tinkamų ir veiksmingų priemonių užkirsti kelią nuolat taikomoms labai neteisingoms sąlygoms, kaip apibūdinta 3 dalyje.5. 4 dalyje minimos priemonės turi numatyti nuostatas, pagal kurias, organizacijos, oficialiai pripažintos atstovaujančiomis mažoms ir vidutinėms įmonėms arba turinčios jose teisėtų interesų, gali pagal nacionalinę teisę kreiptis į teismą ar kompetentingą administracinę instituciją dėl to, kad bendram naudojimui parengtos sutartinės sąlygos yra labai neteisingos vadovaujantis 3 dalimi, kad jie galėtų taikyti tinkamas ir veiksmingas priemones, kurios neleistų toliau taikyti tokių sąlygų.4 straipsnisTeisės į nuosavybę išlaikymas1. Valstybės narės, vadovaudamosi galiojančiomis tarptautinės privatinės teisės nustatytomis nacionalinėmis nuostatomis, numato, kad pardavėjas išlaiko nuosavybės teisę į prekes, kol už jas sumokama visa kaina, jei pirkėjas ir pardavėjas dar prieš prekių pristatymą aiškiai susitarė dėl teisės į nuosavybę išlaikymo sąlygos.2. Valstybės narės gali priimti naujas ar palikti galioti senas nuostatas, reglamentuojančias skolininko jau sumokėtą avansą.5 straipsnisIšieškojimo procedūros neginčytinų reikalavimų atveju1. Valstybės narės užtikrina, kad nepriklausomai nuo skolos dydžio teisė į nuosavybę paprastai gali būti realizuota per 90 kalendorinių dienų nuo kreditoriaus ieškinio ar pareiškimo pateikimo teismui ar kitai kompetentingai institucijai tais atvejais, kai skola ar procedūros aspektai yra neginčytini. Šį įsipareigojimą valstybės narės turi įvykdyti vadovaudamosi nacionaliniais įstatymais ir kitais teisės aktais.2. Atitinkami nacionaliniai įstatymai ir kiti teisės aktai turi visiems Europos bendrijoje įsisteigusiems kreditoriams taikyti vienodas sąlygas.3. Į 1 dalyje nurodytą 90 dienų laikotarpį neįeina:a) dokumentų pateikimo laikas;b) jokie vėlavimai dėl kreditoriaus kaltės, pvz., pareiškimams ištaisyti skirtas laikas.4. Šis straipsnis nepažeidžia Briuselio konvencijos dėl sprendimų civilinėse ir baudžiamosiose bylose jurisdikcijos ir vykdymo nuostatų [13].6 straipsnisDirektyvos perkėlimas į nacionalinę teisę1. Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję iki 2002 m. rugpjūčio 8 d., įgyvendina šią direktyvą. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.Valstybės narės, priimdamos šias priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Tokios nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.2. Valstybės narės gali palikti galioti senas arba priimti naujas nuostatas, kurios kreditoriui būtų palankesnės negu nuostatos, būtinos, kad būtų laikomasi šios direktyvos.3. Perkeldamos šią direktyvą, valstybės narės gali jos netaikyti:a) skoloms, kurioms taikoma bankroto procedūra, pradėta prieš skolininką;b) sutartims, kurios buvo sudarytos iki 2002 m. rugpjūčio 8 d.;c) reikalavimams dėl delspinigių, mažesnių kaip 5 eurai.4. Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių nacionalinių įstatymų nuostatų tekstus.5. Praėjus dvejiems metams po 2002 m. rugpjūčio 8 d. Komisija, inter alia, turi peržiūrėti įstatymu nustatytą normą, sutartinius mokėjimo terminus ir pavėluotus mokėjimus, kad įvertintų komercinių sandorių įtaką ir įstatymų praktinį veikimą. Su šios ir kitų peržiūrų rezultatais bus supažindintas Europos Parlamentas ir Taryba; prireikus joms bus kartu pateikiami pasiūlymai dėl šios direktyvos tobulinimo.7 straipsnisĮsigaliojimasŠi direktyva įsigalioja jos paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje dieną.8 straipsnisAdresataiŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Liuksemburge, 2000 m. birželio 29 d.Europos Parlamento varduPirmininkasN. FontaineTarybos varduPirmininkasM. Marques Da Costa[1] OL C 168, 1998 6 3, p. 13 ir OL C 374, 1998 12 3, p. 4.[2] OL C 407, 1998 12 28, p. 50.[3] 1998 m. rugsėjo 17 d. Europos Parlamento nuomonė (OL C 313, 1998 10 12, p. 142), 1999 m. liepos 29 d. Tarybos bendroji pozicija (OL C 284, 1999 10 6, p. 1) ir 1999 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento sprendimas (dar nepaskelbtas Oficialiajame leidinyje). 2000 m. birželio 15 d. Europos Parlamento sprendimas ir 2000 m. gegužės 18 d. Tarybos sprendimas.[4] OL C 323, 1994 11 21, p. 19.[5] OL L 127, 1995 6 10, p. 19.[6] OL C 211, 1996 7 22, p. 43.[7] OL C 287, 1997 9 22, p. 92.[8] OL C 216, 1997 7 17, p. 10.[9] OL L 209, 1992 7 24, p. 1.[10] OL L 199, 1993 8 9, p. 1.[11] OL L 199, 1993 8 9, p. 54.[12] OL L 199, 1993 8 9, p. 84.[13] Konsoliduota versija pateikta OL C 27, 1998 1 26, p. 3.--------------------------------------------------


title: 1979 m. lapkričio 21 d. Komisijos direktyva, derinanti su technikos pažanga Tarybos direktyvą 76/756/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su apšvietimo ir apšvietimo-signalizavimo įtaisų įrengimu motorinėse transporto priemonėse ir jų priekabose, suderinimo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31980L0233

Oficialusis leidinys L 051 , 25/02/1980 p. 0008 - 0018 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 13 tomas 10 p. 0192  specialusis leidimas graikų k.: skyrius 13 tomas 9 p. 0108  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 13 tomas 10 p. 0192  specialusis leidimas ispanų kalba: skyrius 13 tomas 11 p. 0010  specialusis leidimas portugalų kalba skyrius 13 tomas 11 p. 0010

		Komisijos direktyva1979 m. lapkričio 21 d.derinanti su technikos pažanga Tarybos direktyvą 76/756/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su apšvietimo ir apšvietimo-signalizavimo įtaisų įrengimu motorinėse transporto priemonėse ir jų priekabose, suderinimo(80/233/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1970 m. vasario 6 d. Tarybos direktyvą 70/156/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių ir jų priekabų tipo patvirtinimą, suderinimo [1] su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 78/547/EEB [2], ypač į jos 11, 12 ir 13 straipsnius,atsižvelgdama į 1976 m. liepos 27 d. Tarybos direktyvą 76/756/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su apšvietimo ir apšvietimo-signalizavimo įtaisų įrengimu motorinėse transporto priemonėse ir jų priekabose, suderinimo [3],kadangi, atsižvelgiant į įgytą patirtį ir šiuolaikines technologijas, dabar įmanoma sugriežtinti reikalavimus ir geriau juos suderinti su tikrosiomis bandymų sąlygomis;kadangi po šių pakeitimų turės būti padaryti dabar nagrinėjami papildomi pakeitimai, kurie sugriežtins tam tikrus reikalavimus, kad padidėtų transporto priemonių keleivių ir kitų eismo dalyvių sauga;kadangi šioje direktyvoje numatytos priemonės atitinka Direktyvų dėl techninių kliūčių panaikinimo motorinių transporto priemonių prekybos srityje derinimo su technikos pažanga komiteto nuomonę,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisDirektyva 76/756/EEB iš dalies pakeičiama taip:1. 2 ir 3 straipsniai pakeičiami tokiu nauju 2 straipsniu:"2 straipsnis1. Nuo 1980 m. gegužės 1 d. nė viena valstybė narė neturi teisės dėl su apšvietimo ir šviesos signalinių įtaisų (privalomų ir neprivalomų), išvardytų I priedo 1.5.7–1.5.20 punktuose, įrengimu transporto priemonėse susijusių priežasčių:- atsisakyti suteikti transporto priemonių tipui EEB tipo patvirtinimą, išduoti Direktyvos 70/156/EEB 10 straipsnio 1 dalies paskutinėje įtraukoje numatytą dokumentą arba suteikti nacionalinį tipo patvirtinimą,- uždrausti pradėti eksploatuoti transporto priemones,jei to tipo transporto priemonių apšvietimo ir šviesos signalinių įtaisų įrengimas atitinka šios direktyvos nuostatas.2. Nuo 1981 m. sausio 1 d. valstybės narės:- nebeišduoda Direktyvos 70/156/EEB 10 straipsnio 1 dalies paskutinėje įtraukoje numatyto dokumento transporto priemonių tipui, jei minėtų apšvietimo ir šviesos signalinių įtaisų įrengimas neatitinka šios direktyvos nuostatų,- gali atsisakyti suteikti nacionalinį tipo patvirtinimą transporto priemonių tipui, kurio minėtų apšvietimo ir šviesos signalinių įtaisų įrengimas neatitinka šios direktyvos nuostatų.3. Nuo 1982 m. spalio 1 d. valstybės narės gali uždrausti pradėti eksploatuoti transporto priemones, kurių liudijimai pagal Direktyvos 70/156/EEB 10 straipsnį dėl minėtų apšvietimo ir šviesos signalinių įtaisų buvo išduoti vėliau kaip 1979 m. spalio 1 d., jei tokių įtaisų įrengimas neatitinka šios direktyvos nuostatų."2. 4, 5, 6 ir 7 straipsniai tampa atitinkamai 3, 4, 5 ir 6 straipsniais.3. I ir II priedai iš dalies pakeičiami kaip nurodyta šios direktyvos priede.2 straipsnisValstybės narės priima nuostatas, kurios, įsigaliojusios iki 1980 m. balandžio 30 d., įgyvendina šią direktyvą ir nedelsdamos apie tai praneša Komisijai.3 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1979 m. lapkričio 21 d.Komisijos varduÉtienne davignonKomisijos narė[1] OL L 42, 1970 2 23, p. 1.[2] OL L 168, 1978 6 26, p. 39.[3] OL L 262, 1976 9 27, p. 1.--------------------------------------------------PRIEDASDirektyvos 76/756/EEB priedų pakeitimaiI PRIEDAS: APŠVIETIMO IR ŠVIESOS SIGNALINIŲ ĮTAISŲ ĮRENGIMAS1.3 poskyris iš dalies pakeičiamas taip:"1.3. Nepakrauta transporto priemonė"Nepakrauta transporto priemonė" – tai tinkama naudoti transporto priemonė, kaip apibrėžta Direktyvos 70/156/EEB I priedo 2.6 poskyrio informacinio dokumento pavyzdyje, tačiau be vairuotojo."1.5.3 punktas iš dalies pakeičiamas taip:"1.5.3. Sugrupuotieji žibintai"Sugrupuotieji žibintai" – tai įtaisai, turintys atskirus sklaidytuvus ar atskiras sklaidytuvo dalis ir šviesos šaltinius, tačiau bendrą žibinto korpusą."1.5.4 punktas iš dalies pakeičiamas taip:"1.5.4. Kombinuotieji žibintai"Kombinuotieji žibintai" – tai įtaisai, turintys atskirus sklaidytuvus ar atskiras sklaidytuvo dalis, tačiau bendrą šviesos šaltinį ir žibinto korpusą."1.5.20 punktas iš dalies pakeičiamas taip:"1.5.20. Šviesos atšvaitas"Šviesos atšvaitas" – tai transporto priemonės buvimo vietai nurodyti naudojamas įtaisas, atspindintis šviesą, kurią spinduliuoja šviesos šaltinis, esantis ne transporto priemonėje, kai stebėtojas yra netoli šviesą spinduliuojančio šaltinio.Šioje direktyvoje šviesos atšvaitais nelaikomi tokie įtaisai:- šviesą atspindintys valstybinio numerio ženklai,- šviesą atspindintys ženklai, išvardyti Europos sutartyje dėl pavojingų krovinių, gabenamų tarptautinių vežimų keliais (ADR),- kiti numerio ir šviesą atspindintys ženklai, kurie turi būti taikomi tam, kad būtų laikomasi valstybės narės nustatytų specifikacijų tam tikrų kategorijų transporto priemonėms ir eksploatavimo būdams."1.6.1 punktas iš dalies pakeičiamas taip:"1.6.1. Šviečiamasis apšvietimo įtaiso paviršius"Šviečiamasis apšvietimo įtaiso paviršius" (1.5.7–1.5.10 punktai) – tai visos reflektoriaus apertūros statmenoji projekcija į skersinę plokštumą. Jei apšvietimo įtaisas yra be reflektoriaus, taikomas 1.6.2 punkto apibrėžimas. Jeigu žibinto stiklas (arba stiklai) uždengia tik dalį visos reflektoriaus apertūros, tada atsižvelgiama tik į tos dalies projekciją.Jei tai yra artimosios šviesos žibintas, šviečiamasis paviršius atkarpos krašte apribojamas matomąja atkarpos linijos projekcija į sklaidytuvą. Jeigu reflektoriaus ir stiklo padėtį vienas kito atžvilgiu galima reguliuoti, jie nustatomi vidurinėje padėtyje."1.6.4 punktas iš dalies pakeičiamas taip:"1.6.4. Regimasis paviršius"Regimasis paviršius", atsižvelgiant į nustatytą stebėjimo kryptį – tai statmenoji šviesą spinduliuojančio paviršiaus projekcija į plokštumą, kuri yra statmena stebėjimo krypčiai (žr. 2 priedėlio brėžinį) ir liečia labiausiai atsikišusį sklaidytuvo tašką."Po 1.6.4 punkto įrašomas toks naujas 1.6.5 punktas:"1.6.5. Šviesą skleidžiantis paviršius"Šviesą skleidžiantis paviršius" – tai visas ar dalis permatomo sklaidytuvo išorinio paviršiaus, už kurio yra apšvietimo ar šviesos signalinis įtaisas ir kuris leidžia laikytis fotometrinių ir kalorimetrinių reikalavimų."1.8 poskyris iš dalies pakeičiamas taip:"1.8. Atskaitos centras"Atskaitos centras" – tai atskaitos ašies susikirtimas su išoriniu šviesą skleidžiančiu paviršiumi. Atskaitos centrą nurodo žibinto gamintojas."1.9 poskyris iš dalies pakeičiamas taip:"1.9. Geometrinio apžvelgiamumo kampai"Geometrinio apžvelgiamumo kampai" – tai kampai, apibūdinantys mažiausią erdvinio kampo lauką, kuriame turi būti matomas regimasis žibinto paviršius. Tas erdvinio kampo laukas apibūdinamas rutulio, kurio centras sutampa su žibinto atskaitos centru, o ekvatorius lygiagretus su žeme, nuopjovomis. Tie rutulio segmentai apibrėžiami atsižvelgiant į atskaitos ašį. Horizontalieji kampai β atitinka ilgumą, o kryžminiai kampai α – platumą. Vidinėje geometrinio apžvelgiamumo kampų dalyje turi nebūti jokių kliūčių, trukdančių sklisti šviesai, kurią spinduliuoja bet kokia žibinto išorinio šviesą spinduliuojančio paviršiaus dalis.Jei matuojama arčiau žibinto, stebėjimo kryptis turi būti lygiagrečiai paslinkta, kad tikslumas išliktų toks pat.Geometrinio apžvelgiamumo kampų viduje neatsižvelgiama kliūtis, jei jos jau buvo patvirtinant žibinto tipą.Jei sumontavus žibintą, kurią nors jo regimojo paviršiaus dalį uždengia kokios nors tolimesnės transporto priemonės dalys, reikia pateikti įrodymą, kad kliūčių neuždengta žibinto dalis tebeatitinka prietaiso kaip optinio junginio patvirtinimui nustatytas fotometrines vertes (žr. paveikslą toliau)."+++++ TIFF +++++1.12 poskyris iš dalies pakeičiamas taip:"1.12. Vientisasis žibintas"Vientisasis žibintas" – tai bet koks dviejų arba daugiau vienodų arba skirtingų žibintų, turinčių tą pačią funkciją ir spinduliuojančių tokios pačios spalvos šviesą, derinys, jeigu tas žibintas sudarytas iš įtaisų, kurių jungtinių šviesą spinduliuojančių paviršių projekcija į nustatytą skersinę plokštumą apima 60 % arba daugiau mažiausio stačiakampio, apribojančio tų šviesą spinduliuojančių paviršių projekcijas, ploto, kai tas žibintų derinys, jeigu prašoma suteikti patvirtinimą, patvirtinamas kaip vienas žibintas.Tas galimas žibintų derinys netaikomas tolimųjų, artimųjų šviesų ir priekiniams rūko žibintams."1.14 poskyris iš dalies pakeičiamas taip:"1.14. Atstumas tarp dviejų žibintų"Atstumas tarp dviejų žibintų", atsuktų į tą pačią pusę – tai trumpiausias atstumas tarp statmenųjų projekcijų, esančių pagal 1.6 poskyryje nurodytą atvejį apibrėžtų dviejų šviečiamųjų paviršių kontūro atskaitos ašims statmenoje plokštumoje. Tačiau atstumas tarp dviejų žibintų gali būti išmatuotas ir tiksliai nenustačius šviečiamųjų paviršių kontūrų, jei jis akivaizdžiai didesnis nei reikia pagal būtiniausius šios direktyvos reikalavimus."Po 1.17 poskyrio įrašomas toks naujas 1.18 poskyris"1.18. Žemė"Žemė" – tai paviršius, ant kurio stovi transporto priemonė ir kuris turi būti iš esmės horizontalus."2.2.2 punktas iš dalies pakeičiamas taip:"2.2.2. įtaisų, kuriuos gamintojas priskiria apšvietimo ir šviesos signaliniam įtaisui, sąrašas. Tame sąraše galima nurodyti kelis įtaiso, kuriuo atliekama kiekviena operacija, tipus. Kiekvienas įtaiso tipas turi būti tinkamai identifikuotas (pavyzdžiui, nurodomas sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklas, gamintojo pavadinimas ir t. t.);".2.2.4 punktas iš dalies pakeičiamas taip:"2.2.4. kiekvieno atskiro žibinto išdėstymo brėžinys (-iai), kuriame (-iuose) nurodyti 1.6 poskyryje apibrėžti šviečiamieji paviršiai, 1.7 poskyryje apibrėžta atskaitos ašis ir 1.8 poskyryje apibrėžtas atskaitos centras."3.5.1 punktas iš dalies pakeičiamas taip:"3.5.1. transporto priemonėje, atsižvelgiant į išilginę jos simetrijos plokštumą, įrengiami simetriškai (tai nustatoma remiantis išorine geometrine žibinto forma, o ne jos 1.6 poskyryje apibrėžto šviečiamojo paviršiaus kraštu);".3.5.2 punktas iš dalies pakeičiamas taip:"3.5.2. vienas kito atžvilgiu, atsižvelgiant į išilginę transporto priemonės simetrijos plokštumą, yra įrengti simetriškai; šis reikalavimas negalioja vidinei žibinto konstrukcijai;".3.8 poskyris iš dalies pakeičiamas taip:"3.8. Didžiausias aukštis virš žemės matuojamas nuo aukščiausio taško, o mažiausias aukštis – nuo žemiausio šviečiamojo paviršiaus taško.Artimųjų šviesų priekinių žibintų mažiausias aukštis virš žemės matuojamas nuo reflektoriaus žemiausio krašto."Po 3.8 poskyrio įrašomas toks naujas 3.8.1 punktas:"3.8.1. Bendras plotis matuojamas nuo šviečiamojo paviršiaus krašto, kuris yra toliausiai nuo išilginės transporto priemonės simetrijos plokštumos, o atstumas tarp žibintų – nuo vidinio šviečiamojo paviršiaus krašto."3.10 poskyris iš dalies pakeičiamas taip:"3.10. Transporto priemonė į priekį iš 1.5 apibrėžtų žibintų negali šviesti raudonos spalvos šviesa, o į galą balta šviesa šviesti gali tik atbulinės eigos žibintas. Transporto priemonės vidui apšviesti naudojamų žibintų nepaisoma.Tariama, kad šio reikalavimo yra laikomasi, jeigu:".3.10.1 punktas iš dalies pakeičiamas taip:"3.10.1. nustatant, ar raudona šviesa matoma iš priekio: stebėtojas, judantis skersinės plokštumos, kuri yra 25 m atstumu nuo priekinės transporto priemonės dalies, 1 zonoje (žr. 3 priedėlio 1 paveikslą), tiesiogiai neturi matyti raudonos šviesos;".3.10.2 punktas iš dalies pakeičiamas taip:"3.10.2. nustatant, ar balta šviesa matoma iš galo: stebėtojas, judantis skersinės plokštumos, kuri yra 25 m atstumu nuo galinės transporto priemonės dalies, 2 zonoje (žr. 3 priedėlio 2 paveikslą), neturi matyti baltos šviesos;". 3.11 poskyris iš dalies pakeičiamas taip:"3.11. Elektros jungtys turi būti sujungtos taip, kad priekinius ir galinius (šoninius) gabaritinius, transporto priemonės skersinio kontūro gabaritinius, jeigu jie įrengti, žibintus ir galinio valstybinio numerio ženklo žibintą būtų galima įjungti arba išjungti visus kartu.Šis reikalavimas negalioja, jei priekiniai ir galiniai (šoniniai) gabaritiniai žibintai naudojami kaip stovėjimo šviesos žibintai."3.15.3 punktas iš dalies pakeičiamas taip:"3.15.3. Sugedus žibinto paslėpimo valdymo įtaisui arba įvykus kitiems 3.15.2.1 ir 3.15.2.2 papunkčiuose nurodytiems gedimams, tą paslėptą žibintą turi būti įmanoma nustatyti į naudojimo padėtį be įrankių."3.15.6 punktas iš dalies pakeičiamas taip:"3.15.6. Kai žibinto paslėpimo temperatūra yra nuo – 30 °C iki + 50 °C, priekinis žibintas turi visiškai atsidaryti per 3 sekundes nuo to valdymo įtaiso paspaudimo."Po 3.15.6 punkto įrašomas toks naujas 3.16 poskyris:"3.16. Žibintų skaičiusTransporto priemonėje įrengtų žibintų skaičius turi būti toks, koks nurodytas 4.1–4.17 antrose pastraipose."4.1.4.3 papunktis iš dalies pakeičiamas taip:"4.1.4.3. Pagal gabaritinį ilgį:transporto priemonės priekyje ir įrengiamas taip, kad spinduliuojama šviesa nei tiesiogiai, nei netiesiogiai, kai ji atspindima galinio vaizdo veidrodžiais ir (arba) kitais šviesą atspindinčiais transporto priemonės paviršiais, nesukeltų vairuotojui nepatogumų."4.1.5 punktas iš dalies pakeičiamas taip:"4.1.5. Geometrinis apžvelgiamumasŠviečiamojo paviršiaus apžvelgiamumas, įskaitant jo apžvelgiamumą tuose plotuose, kurie turi nebūti apšviesti atitinkamo stebėjimo kryptimi, turi būti užtikrintas erdvėje, apibrėžtoje sudaromosiomis linijomis, nubrėžtomis pagal šviečiamojo paviršiaus perimetrą ir su priekinio žibinto atskaitos ašimi sudarančiomis ne mažesnį kaip 5° kampą. Geometrinio apžvelgiamumo kampų viršūnė yra šviečiamojo paviršiaus projekcijos skersinėje plokštumoje, liečiančioje labiausiai atsikišusią priekinio žibinto sklaidytuvo dalį, perimetre."4.1.11 punktas iš dalies pakeičiamas taip:"4.1.11. Signalinė lemputėPrivaloma įrengti uždaros grandinės signalinę lemputę."4.2.5 punktas iš dalies pakeičiamas taip:"4.2.5. Geometrinis apžvelgiamumasApibrėžtas α ir β kampais, kaip nurodyta 1.9 poskyryje:α = 15° į viršų ir apačią,β = 45° į išorę ir 10° į vidų.Kadangi artimųjų šviesų priekinių žibintų reikalaujamos fotometrinės vertės netaikomos visam geometriniam regėjimo laukui, tipui patvirtinti likusioje erdvėje reikalaujama ne mažesnė kaip 1 cd vertė. Plokštės arba kiti įrangos įtaisai, esantys greta šviesos spindulių pluošto, turi nesukelti antrinių padarinių, galinčių trikdyti kitus kelių eismo dalyvius."4.2.11 punktas iš dalies pakeičiamas taip:"4.2.11. Signalinė lemputėSignalinę lemputę įrengti neprivaloma."4.3.11 punktas iš dalies pakeičiamas taip:"4.3.11. Signalinė lemputėSignalinės lemputės įrengti neprivaloma."4.4.11 punktas iš dalies pakeičiamas taip:"4.4.11. Signalinė lemputėSignalinės lemputės įrengti neprivaloma."4.5.3 punktas iš dalies pakeičiamas taip:"4.5.3. IšdėstymasA: 2 priekiniai posūkio rodiklio žibintai (1 kategorija).2 galiniai posūkio rodiklio žibintai (2 kategorija).2 šoniniai mirksintys posūkio rodiklio žibintai (5 kategorija).Kai sumontuoti žibintai, sudaryti iš priekinių posūkio rodiklio žibintų (1 kategorija) ir šoniniai mirksintys posūkio rodiklio žibintai (5 kategorija), galima įrengti du papildomus šoninius mirksinčius posūkio rodiklio žibintus (5 kategorija), kad būtų laikomasi 4.5.5 punkto matomumo reikalavimų.B: 2 galiniai posūkio rodiklio žibintai (2 kategorija)."4.5.4.1 papunktis iš dalies pakeičiamas taip:"4.5.4.1. Pagal gabaritinį plotį:Nuo transporto priemonės išilginės simetrijos plokštumos labiausiai nutolęs šviečiamojo paviršiaus kraštas turi būti nutolęs nuo tolimiausio išorinio transporto priemonės krašto ne daugiau kaip 400 mm.Atstumas tarp dviejų šviečiamųjų paviršių vidinių kraštų turi būti ne mažesnis kaip 600 mm. Jeigu vertikalus atstumas tarp galinio posūkio rodiklio žibinto ir atitinkamo galinio (šoninio) gabaritinio žibinto nėra didesnis kaip 300 mm, atstumas tarp tolimiausio išorinio transporto priemonės krašto ir išorinio posūkio rodiklio žibinto krašto neturi daugiau kaip 50 mm viršyti atstumo tarp tolimiausio išorinio transporto priemonės krašto ir atitinkamo išorinio galinio (šoninio) gabaritinio žibinto krašto.Priekinių posūkio rodiklio žibintų šviečiamasis paviršius nuo šviečiamojo priekinių artimosios šviesos žibintų arba priekinių rūko žibintų, jeigu jie yra įrengti, paviršiaus turi būti ne arčiau kaip per 40 mm. Atstumas gali būti mažesnis, jei posūkio rodiklio žibinto šviesos stipris atskaitos ašyje yra bent 400 cd."4.5.8 punktas iš dalies pakeičiamas taip:"4.5.8. Posūkio rodiklio žibinto negalima sujungtisu kitu žibintu. Jį galima sujungti tik su kitos kategorijos posūkio rodiklio žibintais."4.5.11 punktas iš dalies pakeičiamas taip:"4.5.11. Signalinė lemputėSignalinę lemputę privaloma įrengti priekiniams ir galiniams posūkio rodiklio žibintams. Signalinė lemputė gali būti optinė, garsinė arba ir optinė, ir garsinė. Jeigu įrengiamas optinė signalinė lemputė, ji yra mirksinčios šviesos įtaisas, kuris, sutrikus bet kuriam priekiniam ar galiniam posūkio rodiklio žibintui, užgęsta, dega nemirksėdamas arba mirksi aiškiai kitokiu dažniu. Jeigu įrengiama tik garsinė signalinė lemputė, ji turi būti aiškiai girdima, o sutrikus bet kuriam priekiniam ar galiniam posūkio rodiklio žibintui, jos signalo dažnis labai pasikeičia.Kai transporto priemonė turi įrangą priekabai vilkti, toje transporto priemonėje turi būti įrengta speciali priekabos posūkio rodiklio žibintams skirta optinė signalinė lemputė, nebent transporto priemonių junginio bet kurio posūkio rodiklio žibinto sutrikimą galima nustatyti naudojant velkančiosios transporto priemonės signalinę lemputę."4.6.10 punktas iš dalies pakeičiamas taip:"4.6.10. Elektriniai sujungimaiŠviesos signalas įjungiamas atskiru valdymo įtaisu, leidžiančiu, kad visi posūkio rodiklio žibintai mirksėtu vienodai."4.6.11 punktas iš dalies pakeičiamas taip:"4.6.11. Signalinė lemputėPrivaloma įrengti uždaros grandinės signalinę lemputę. Mirksinti įspėjamoji lemputė, kuri gali veikti kartu su 4.5.11 punkte nurodyta signaline lempute (-ėmis)."4.7.11 punktas iš dalies pakeičiamas taip:"4.7.11. Signalinė lemputėSignalinės lemputės įrengti neprivaloma. Jeigu tokia signalinė lemputė įrengiama, ji turi turėti nemirksinčią lemputę, įsižiebiančią sutrikus stabdymo žibintams."2 priedėlis: brėžinys pakeičiamas tokiu brėžiniu:+++++ TIFF +++++II PRIEDAS15 punktas iš dalies pakeičiamas taip:"15. Prie šio tipo patvirtinimo liudijimo yra pridėti tokie dokumentai, turintys pirmiau nurodytą tipo patvirtinimo ženklą:………. Įtaisų, kuriuos gamintojas pateikė kaip sudedamąsias apšvietimo ir šviesos signalinio junginio dalis, sąrašas (-ai); nurodomas kiekvieno įtaiso gamintojo ir sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklas."Aiškiai pareikalavus, šie dokumentai turi būti pateikti kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms.--------------------------------------------------


title: 2003 m. liepos 11 d. Komisijos direktyva 2003/69/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvos 90/642/EEB priedą dėl didžiausios leistinos chlormekvato, λ-cihalotrino, metilkrezoksimo, azoksistrobino ir tam tikrų ditiokarbamatų likučių koncentracijostekstas svarbus EEE

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

32003L0069

Oficialusis leidinys L 175 , 15/07/2003 p. 0037 - 0044

		Komisijos direktyva 2003/69/EB2003 m. liepos 11 d.iš dalies keičianti Tarybos direktyvos 90/642/EEB priedą dėl didžiausios leistinos chlormekvato, λ-cihalotrino, metilkrezoksimo, azoksistrobino ir tam tikrų ditiokarbamatų likučių koncentracijos(tekstas svarbus EEE)EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1990 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvą 90/642/EEB dėl didžiausių pesticidų likučių koncentracijų tam tikruose augalinės kilmės produktuose ir ant jų, įskaitant vaisius ir daržoves, nustatymo [1] su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2003/806 [2], ypač į jos 7 straipsnį,kadangi:(1) Likučių koncentracija augalinės kilmės produktuose, įskaitant vaisius ir daržoves, rodo mažiausio pesticidų kiekio, reikalingo efektyviai augalų apsaugai, naudojimą, taikant juos taip, kad likučio kiekis būtų mažiausias įmanomas ir toksikologiškai priimtinas, ypač atsižvelgiant į gamtos apsaugą ir į vartotojui apskaičiuotą paros leistinąją dozę. Bendrijos didžiausia likučių koncentracija (DLK) atitinka likučių, kurių gali būti rasta produktuose, viršutinę ribinę koncentraciją, gamintojams laikantis geros žemės ūkio praktikos.(2) Pesticidų DLK vertės yra visą laiką tikslinamos ir gali būti keičiamos, atsižvelgiant į naują informaciją ir duomenis. DLK nustatoma kaip apatinė analizinio nustatymo riba, jei dėl leidžiamų naudoti augalų apsaugos produktų pesticidų likučių koncentracija maisto produkte arba ant jo yra mažesnė nei galima rasti, arba jei nėra leidimo naudoti, arba jei valstybių narių leidimai naudoti nebuvo patvirtinti reikiamais duomenimis, arba jei trečiose šalyse naudojamų pesticidų likučių kiekis maisto produktuose, galinčiuose patekti į Bendrijos rinką, arba ant jų nebuvo patvirtintas reikiamais duomenimis.(3) Valstybės narės ir suinteresuotosios šalys pranešė Komisijai apie ryškų kriaušių užterštumą, kurio priežastis yra aplinkos foninė chlormekvato koncentracija dėl ankstesnio chlormekvato naudojimo. Monitoringo duomenys rodo, kas likučių koncentracijos mažėjimas yra toks lėtas, kad laikinosios DLK, numatytos Direktyvoje 90/642/EEB, turi būti paliktos galioti dar trejus metus.(4) Valstybėms narėms ataskaitoms rengėjoms buvo pateiktos paraiškos dėl naujų arba pakeistų λ-cihalotrino, metilkrezoksimo, azoksistrobino ir mankozebo naudojimo atvejų. Tie naudojimo atvejai buvo įvertinti ir buvo padaryta išvada, kad nepriimtino poveikio vartotojams nėra.(5) Taikant šiuolaikinį serijinės analizės metodą neįmanoma mankozebo atskirti nuo kitų ditiokarbamatų (manebo, mankozebo, metiramo, propinebo ir zinebo (suminis kiekis, išreikštas kaip CS2)), todėl likučio apibrėžimas taikomas visai ditiokarbamatų grupei.(6) Komisija padarė išvadą, kad būtų protinga pakeisti kai kurias DLK vertes atsižvelgiant į galimą riziką vartotojams. Svarbu, kad siekiant apsaugoti vartotoją valstybės narės imtųsi papildomų rizikos valdymo priemonių.(7) Pesticidų, nurodytų šioje direktyvoje, viso gyvenimo arba trumpalaikis poveikis vartotojams per maisto produktus iš naujo įvertintas ir apskaičiuotas pagal Bendrijos tvarką ir praktiką, atsižvelgiant į Pasaulinės sveikatos paskelbtas rekomendacijas [3]. Yra apskaičiuota, kad, esant šioje direktyvoje nustatytoms DLK vertėms, nepriimtino poveikio vartotojams neatsiras.(8) Ūmus poveikis vartotojams tais pesticidais per kiekvieną iš tų maisto produktų, kuriuose gali būti likučių, prireikus buvo iš naujo įvertintas ir apskaičiuotas pagal Bendrijos tvarką ir praktiką, atsižvelgiant į Pasaulinės sveikatos organizacijos paskelbtas rekomendacijas. Buvo padaryta išvada, kad, esant šioje direktyvoje pasiūlytoms arba mažesnėms DLK vertėms, pesticidų likučių buvimas nesukels ūmių toksinių poveikių.(9) Su Bendrijos prekybos partneriais per Pasaulinę prekybos organizaciją vyko konsultacijos dėl DLK verčių, pasiūlytų šioje direktyvoje, ir yra atsižvelgta į jų pastabas apie šias koncentracijos vertes.(10) Buvo atsižvelgta į Augalų mokslinio komiteto nuomonę, ypač į patarimus ir rekomendacijas dėl pesticidais apdorotų žemės ūkio produktų vartotojų apsaugos metodų.(11) Todėl Direktyvos 90/642/EEB priedas turėtų būti iš dalies keičiamas.(12) Šioje direktyvoje numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisDirektyvos 90/642/EEB II priedas iš dalies keičiamas taip:1) metilkrezoksimo įrašas dėl braškių "0,2(p) mg/kg" keičiamas "1(p) mg/kg";2) ditiokarbamatų: "manebo, mankozebo, metiramo, propinebo ir zinebo (suminis kiekis, išreikštas kaip CS2)" įrašas dėl ridikų "0,2 mg/kg" keičiamas "2 mg/kg", įrašas dėl laiškinių svogūnų "0,05* mg/kg" keičiamas "1 mg/kg";3) chlormekvato įrašo dėl kriaušių t išnaša keičiama šia išnaša:"t) Laikinoji DLK vertė 0,3 mg/kg taikoma iki 2006 liepos 31 d.";4) azoksistrobino ir λ-cihalotrino įrašai keičiami šios direktyvos priedo įrašais.2 straipsnisValstybės narės ne vėliau kaip iki 2003 m. liepos 31 d. priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie įgyvendina šią direktyvą. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.Šias nuostatas jos taiko nuo 2003 m. rugpjūčio 1 d.Valstybės narės, priimdamos šias nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.3 straipsnisŠi direktyva įsigalioja septintą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.4 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 2003 m. liepos 11 d.Komisijos varduDavid ByrneKomisijos narys[1] OL L 350, 1990 12 14, p. 71.[2] OL L 122, 2003 5 16, p. 1.[3] Rekomendacijos, kaip prognozuoti su maistu suvartojamų pesticidų likučių dozę (pataisytos), parengtos pagal GEMS/Maisto programą bendradarbiaujant su Pesticidų likučių kodekso komitetu, paskelbtos Pasaulinės sveikatos organizacijos 1997 m. (WHO/FSF/FOS/97.7).--------------------------------------------------PRIEDAS"Atskirų produktų, kuriems taikoma DLK, | Pesticidų likutis ir didžiausia likučių koncentracija |Azoksistrobinas | λ-cihalotrinas |1.Vaisiai: švieži, džiovinti arba nevirti, konservuoti šaldant, be cukraus; riešutaii)CITRUSŲ VAISIAI | 1 | |Greipfrutai | | 0,1 |Citrinos | | 0,2 |Laimai | | 0,2 |Mandarinai (įskaitant klementinus ir kitus hibridus) | | 0,2 |Apelsinai | | 0,1 |Greipfrutai (pomelos) | | 0,1 |Kita | | 0,02 |ii)MEDŽIŲ RIEŠUTAI (NEIŠGLIAUDYTI ARBA IŠGLIAUDYTI) | 0,1 | 0,05 |Migdolai | | |Braziliniai riešutai | | |Anakardžio riešutai | | |Kaštainiai | | |Kokoso riešutai | | |Lazdyno riešutai | | |Makadamijos riešutai | | |Pekano riešutai | | |Kedro riešutai | | |Pistacijos | | |Graikiniai riešutai | | |Kita | | |iii)I SĖKLAVAISIA | 0,05 | 0,1 |Obuoliai | | |Kriaušės | | |Svarainiai | | |Kita | | |iv)KAULAVAISIAI | 0,05 | |Abrikosai | | 0,2 |Vyšnios | | |Persikai (įskaitant nektarinus ir kitus hibridus) | | 0,2 |Slyvos | | |Kita | | 0,1 |v)UOGOS IR MAŽI VAISIAI | | |a)Valgomosios ir vyno vynuogės | 2 | 0,2 |Valgomosios vynuogės | | |Vyno vynuogės | | |b)Braškės (išskyrus miško žemuoges) | 2 | 0,5 |c)Ant stiebo augančios uogos (išskyrus laukines): | | 0,02 |Gervuogės | 3 | |Šilkuogės | | |Longaberijos | | |Avietės | 3 | |Kita | 0,05 | |d)Kiti maži vaisiai ir uogos (išskyrus laukines) | 0,05 | |Mėlynės | | |Spanguolės | | |Serbentai (raudonieji, juodieji ir baltieji) | | 0,1 |Agrastai | | 0,1 |Kita | | 0,02 |e)Laukinės uogos ir laukiniai vaisiai | 0,05 | 0,2 |vi)ĮVAIRŪS VAISIAI | | 0,02 |Avokados | | |Bananai | 2 | |Datulės | | |Figos | | |Kiviai | | |Kinkanai | | |Ličiai | | |Mangai | | |Alyvuogės | | |Pasifloros | | |Ananasai | | |Granatai | | |Kita | 0,05 | |2.Daržovės: šviežios arba nevirtos, šaldytos arba džiovintosi)ŠAKNIAVAISIŲ IR GUMBAVAISIŲ DARŽOVĖS | | |Burokėliai | | |Morkos | 0,2 | |Salierai | 0,3 | 0,1 |Krienai | 0,2 | |Topinambai | | |Pastarnokai | 0,2 | |Petražolės | 0,2 | |Ridikai | | 0,1 |Pūteliai | 0,2 | |Saldžiosios bulvės | | |Griežčiai | | |Ropės | | |Batatai | | |Kita | 0,05 | 0,02 |ii)SVOGŪNINĖS DARŽOVĖS | | |Valgomieji česnakai | | |Svogūnai | | |Askaloniniai česnakai | | |Svogūnlaiškiai | 2 | 0,05 |Kita | 0,05 | 0,02 |iii)VAISINĖS DARŽOVĖS | | |a)Bulvinių šeimos | | |Pomidorai | 2 | 0,1 |Pipirai | 2 | 0,1 |Baklažanai | 2 | 0,5 |Kita | 0,05 | 0,02 |b)Moliūginės – valgoma odelė | 1 | 0,1 |Agurkai | | |Dygliuotieji agurkai | | |Aguročiai | | |Kita | | |c)Moliūginės – nevalgoma odelė | 0,5 | 0,05 |Melionai | | |Moliūgai | | |Arbūzai | | |Kita | | |d)Saldieji kukurūzai | 0,05 | 0,05 |iv)KOPŪSTINĖS DARŽOVĖS | | |a)Žiedinės kopūstinės daržovės | | 0,1 |Brokoliai | | |Žiediniai kopūstai | 0,5 | |Kita | 0,05 | |b)Gūžinės kopūstinės daržovės | | |Briuselio kopūstai | | 0,05 |Gūžiniai kopūstai | 0,3 | 0,2 |Kita | 0,05 | 0,02 |c)Lapininės kopūstinės daržovės | 0,05 | 1 |Kininiai bastučiai | | |Garbanotasis kopūstas | | |Kita | | |d)Kaliaropės | 0,2 | 0,02 |v)LAPINĖS DARŽOVĖS IR ŠVIEŽIOS ŽOLĖS | | |a)Salotos ir panašios | 3 | 1 |Pipirnės | | |Sultenė | | |Salotos | | |Salotos (cichorium endivia) | | |Kitos | | |b)Špinatai ir panašios | 0,05 | |Špinatai | | 0,5 |Burokų lapai (mangoldai) | | |Kita | | 0,02 |c)Rėžiukas | 0,05 | 0,02 |d)Salotinės trūkažolės | 0,2 | 0,02 |e)Žolės | 3 | 1 |Daržiniai builiai | | |Laiškiniai česnakai | | |Petražolės | | |Salierų lapai | | |Kita | | |vi)ANKŠTINĖS DARŽOVĖS (šviežios) | | |Pupos (su ankštimis) | 1 | 0,2 |Pupos (išlukštentos) | 0,2 | 0,02 |Žirniai (su ankštimis) | 0,5 | 0,2 |Žirniai (išlukštenti) | 0,2 | 0,2 |Kita | 0,05 | 0,02 |vii)STIEBINĖS DARŽOVĖS (šviežios) | | |Smidrai (šparagai) | | |Ispanijos artišokai | | |Salierai | 5 | 0,3 |Paprastieji pankoliai | | |Tikrieji artišokai | 1 | |Porai | 0,1 | 0,3 |Rabarbarai | | |Kita | 0,05 | 0,02 |viii)GRYBAI | 0,05 | |a)Kultūriniai grybai | | 0,02 |b)Miško grybai | | 0,5 |3.Ankštiniai | 0,1 | 0,02 |Pupos | | |Lęšiai | | |Žirniai | | |Kita | | |4.Aliejinių augalų sėklos | | 0,02 |Linų sėmenys | | |Žemės riešutai | | |Aguonos | | |Sezamo sėklos | | |Saulėgrąžų sėklos | | |Rapsų sėklos | 0,5 | |Sojos pupelės | 0,5 | |Garstyčių sėklos | | |Medvilnės sėklos | | |Kita | 0,05 | |5.Bulvės | 0,05 | 0,02 |Ankstyvosios bulvės | | |Valgomosios bulvės | | |6.Arbata (Camellia sinensis lapai ir stiebai, džiovinti, fermentuoti arba ne) | 0,1 | 1 |7.Apyniai (džiovinti), įskaitant apynių granules ir nekoncentruotus miltelius | 20 | 10 |--------------------------------------------------


title: 2006 m. spalio 23 d. Komisijos direktyva 2006/82/EB dėl Bulgarijos ir Rumunijos stojimo į Europos Sąjungą pritaikanti Komisijos direktyvą 91/321/EEB dėl mišinių kūdikiams iki 4–6 mėnesių ir mišinių kūdikiams, vyresniems kaip 4 mėnesių, ir Direktyvą 1999/21/EB dėl specialios medicininės paskirties dietinių maisto produktų

text:
20.12.2006

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 362/94

      KOMISIJOS DIREKTYVA 2006/82/EB
   2006 m. spalio 23 d.
   dėl Bulgarijos ir Rumunijos stojimo į Europos Sąjungą pritaikanti Komisijos direktyvą 91/321/EEB dėl mišinių kūdikiams iki 4–6 mėnesių ir mišinių kūdikiams, vyresniems kaip 4 mėnesių, ir Direktyvą 1999/21/EB dėl specialios medicininės paskirties dietinių maisto produktų
   EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Bulgarijos ir Rumunijos stojimo sutartį, ypač į jos 4 straipsnio 3 dalį,
   atsižvelgdama į Bulgarijos ir Rumunijos stojimo aktą, ypač į jo 56 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               Pagal Stojimo akto 56 straipsnį, jeigu dėl stojimo būtina daryti po 2007 m. sausio 1 d. galiosiančių aktų adaptacijas, o būtinos adaptacijos nebuvo numatytos Stojimo akte arba jo prieduose, visais atvejais, jeigu pirminį aktą priėmė Komisija, Komisija priima būtinas aktų adaptacijas.

               (2)

               Konferencijos, kurioje buvo parengta Stojimo sutartis, Baigiamajame akte nurodoma, kad Aukštosios Susitariančiosios Šalys pasiekė politinį susitarimą dėl institucijų priimtų daugelio aktų adaptacijų, reikalingų dėl stojimo, ir pasiūlė Tarybai ir Komisijai priimti šias adaptacijas prieš įstojimą, prireikus jas užbaigus ir atnaujinus, atsižvelgiant į Sąjungos teisės raidą.

               (3)

               Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti 1991 m. gegužės 14 d. Komisijos direktyvą 91/321/EEB dėl mišinių kūdikiams iki 4–6 mėnesių ir mišinių kūdikiams, vyresniems kaip 4 mėnesių (1), ir 1999 m. kovo 25 d. Komisijos direktyvą 1999/21/EB dėl specialios medicininės paskirties dietinių maisto produktų (2),

         PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:
   1 straipsnis
   Direktyvos 91/321/EEB ir 1999/21/EB iš dalies keičiamos taip, kaip išdėstyta šios direktyvos priede.
   2 straipsnis
   1.   Vėliausiai iki Bulgarijos ir Rumunijos įstojimo dienos valstybės narės priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie įgyvendina šią direktyvą. Priimtų nuostatų tekstus ir minėtų nuostatų bei šios direktyvos atitikties lentelę jos nedelsdamos pateikia Komisijai.
   Jos taiko šias nuostatas nuo Bulgarijos ir Rumunijos įstojimo į Europos Sąjungą dienos.
   Valstybės narės, priimdamos šias nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.
   2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityse priimtų pagrindinių nacionalinės teisės aktų nuostatų tekstus.
   3 straipsnis
   Ši direktyva įsigalioja tik tuo atveju, jei įsigalioja Bulgarijos ir Rumunijos stojimo sutartis, ir tik nuo jos įsigaliojimo dienos.
   4 straipsnis
   Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

      Priimta Briuselyje, 2006 m. spalio 23 d.

            Komisijos vardu

         Olli REHN

            Komisijos narys

      (1)  OL L 175, 1991 7 4, p. 35.

      (2)  OL L 91, 1999 4 7, p. 29.

      PRIEDAS
      LAISVAS PREKIŲ JUDĖJIMAS
      MAISTO PRODUKTAI

                  1.

                  31991 L 0321: 1991 m. gegužės 14 d. Komisijos direktyva 91/321/EEB dėl mišinių kūdikiams iki 4–6 mėnesių ir mišinių kūdikiams, vyresniems kaip 4 mėnesių (OL L 175, 1991 7 4, p. 35) su pakeitimais, padarytais:

                              —

                              11994 N: Aktu dėl stojimo sąlygų ir Sutarčių pritaikomųjų pataisų – Austrijos Respublikos, Suomijos Respublikos ir Švedijos Karalystės stojimas (OL C 241, 1994 8 29, p. 21),

                              —

                              31996 L 0004: 1996 m. vasario 16 d. Komisijos direktyva 96/4/EB (OL L 49, 1996 2 28, p. 12),

                              —

                              31999 L 0050: 1999 m. gegužės 25 d. Komisijos direktyva 1999/50/EB (OL L 139, 1999 6 2, p. 29),

                              —

                              12003 T: Aktu dėl stojimo sąlygų ir Sutarčių pritaikomųjų pataisų – Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos stojimas (OL L 236, 2003 9 23, p. 33),

                              —

                              32003 L 0014: 2003 m. vasario 10 d. Komisijos direktyva 2003/14/EB (OL L 41, 2003 2 14, p. 37).

                              a)

                              7 straipsnio 1 dalis po žodžių „počiatočná dojčenská výživa“ ir „následná dojčenská výživa“ papildoma taip:

                                          „—

                                          bulgariškai:
                                          „храни за кърмачета“ ir „преходни храни“,

                                          —

                                          rumuniškai:
                                          „preparate pentru sugari“ ir „pentru copii de vârstă mică“.“;

                              b)

                              7 straipsnio 1 dalis po žodžių „počiatočná dojčenská mliečna výživa“ ir „následná dojčenská mliečna výživa“ papildoma taip:

                                          „—

                                          bulgariškai:
                                          „млека за кърмачета“ ir „преходни млека“,

                                          —

                                          rumuniškai:
                                          „lapte pentru sugari“ ir „pentru copii de vârstă mică.“.“

                  2.

                  31999 L 0021: 1999 m. kovo 25 d. Komisijos Direktyva 1999/21/EB dėl specialios medicininės paskirties dietinių maisto produktų (OL L 91, 1999 4 7, p. 29), su pakeitimais, padarytais:

                              —

                              12003 T: Aktu dėl stojimo sąlygų ir Sutarčių pritaikomųjų pataisų – Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos stojimas (OL L 236, 2003 9 23, p. 33).

                        4 straipsnio 1 dalyje sąrašas, prasidedantis žodžiu „ispaniškai“ ir pasibaigiantis žodžiais „medicinska ändamål“, pakeičiamas šiuo sąrašu:

                              „—

                              bulgariškai:
                              „Диетични храни за специални медицински цели“

                              —

                              ispaniškai:
                              „Alimento dietético para usos médicos especiales“

                              —

                              čekiškai:
                              „Dietní potravina určená pro zvláštní lékařské účely“

                              —

                              daniškai:
                              „Levnedsmiddel/Levnedsmidler til særlige medicinske formål“

                              —

                              vokiškai:
                              „Diätetisches/Diätetische Lebensmittel für besondere medizinische Zwecke (Bilanzierte Diäten)“

                              —

                              estiškai:
                              „Toit meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks“

                              —

                              graikiškai:
                              „Διαιτητικά τρόφιμα για ειδικούς ιατρικούς σκοπούς“

                              —

                              angliškai:
                              „Food(s) for special medical purposes“

                              —

                              prancūziškai:
                              „Aliment(s) diététique(s) destiné(s) à des fins médicales spéciales“

                              —

                              itališkai:
                              „Alimento dietetico destinato a fini medici speciali“

                              —

                              latviškai:
                              „Diētiskā pārtika cilvēkiem ar veselības traucējumiem“

                              —

                              lietuviškai:
                              „Specialios medicininės paskirties maisto produktai“

                              —

                              vengriškai:
                              „Speciális – gyógyászati célra szánt – tápszer“

                              —

                              maltietiškai:
                              „Ikel dijetetiku għal skopijiet mediċi speċifiċi“

                              —

                              olandiškai:
                              „Dieetvoeding voor medisch gebruik“

                              —

                              lenkiškai:
                              „Dietetyczne środki spożywcze specjalnego przeznaczenia medycznego“

                              —

                              portugališkai:
                              „Produto dietético de uso clínico“

                              —

                              rumuniškai:
                              „Alimente dietetice pentru scopuri medicale speciale“

                              —

                              slovakiškai:
                              „dietetická potravina na osobitné lekárske účely“

                              —

                              slovėniškai:
                              „Dietno (dietetično) živilo za posebne zdravstvene namene“

                              —

                              suomiškai:
                              „Kliininen ravintovalmiste/kliinisiä ravintovalmisteita“

                              —

                              švediškai:
                              „Livsmedel för speciella medicinska ändamål“.“