title: 1970 m. liepos 27 d. Tarybos direktyva dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių garsinio signalizavimo įtaisus, suderinimo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31970L0388

Oficialusis leidinys L 176 , 10/08/1970 p. 0012 - 0017 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 13 tomas 1 p. 0159  specialusis leidimas danų kalba: serija I skyrius 1970(II) p. 0503  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 13 tomas 1 p. 0159  specialusis leidimas anglų kalba: serija I skyrius 1970(II) p. 0571  specialusis leidimas graikų k.: skyrius 13 tomas 1 p. 0104  specialusis leidimas ispanų kalba: skyrius 13 tomas 1 p. 0241  specialusis leidimas portugalų kalba skyrius 13 tomas 1 p. 0241

		Tarybos direktyva1970 m. liepos 27 d.dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių garsinio signalizavimo įtaisus, suderinimo(70/388/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 100 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę,atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę,kadangi techniniai reikalavimai, kuriuos motorinės transporto priemonės turi atitikti pagal nacionalinius įstatymus, be kita ko, siejasi su tų transporto priemonių garsinio signalizavimo įtaisais;kadangi šie reikalavimai pavienėse valstybėse narėse skiriasi; kadangi dėl to būtina, kad visos valstybės narės arba papildydamos, arba vietoje galiojančių jose nuostatų priimtų vienodus reikalavimus ypač norint suteikti galimybę, kad EEB tipo patvirtinimo tvarka, kuri buvo 1970 m. vasario 6 d. Tarybos direktyvos [1] dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių ir jų priekabų tipo patvirtinimą, suderinimo objektas, galėtų būti taikoma kiekvienam transporto priemonės tipui;kadangi garsinio signalizavimo įtaisų taisyklėse turėtų būti nurodyti ne tik tokių įtaisų sumontavimo transporto priemonėse, bet taip pat ir tų įtaisų konstrukcijos reikalavimai;kadangi suderinta garsinio signalizavimo įtaisų tipo patvirtinimo tvarka leidžia kiekvienai valstybei narei patikrinti, ar laikomasi bendrųjų gamybos ir patikros reikalavimų, bei apie padarytas išvadas pranešti kitoms valstybėms narėms, joms nusiunčiant kiekvieno tipo garsinio signalizavimo įtaisui užpildyto tipo patvirtinimo liudijimo kopiją; kadangi ant visų pagal patvirtinto tipo reikalavimus pagamintų įtaisų uždėjus EEB tipo patvirtinimo ženklą tų įtaisų techninio patikrinimo nereikia atlikti kitose valstybėse narėse,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnis1. Kiekviena valstybė narė patvirtina bet kokį garsinio signalizavimo įtaiso tipą, kuris atitinka I priedo 1 antraštėje nustatytus gamybos ir patikros reikalavimus.2. Tipo patvirtinimą suteikusi valstybė narė imasi būtinų priemonių patikrinti tiek, kiek tai yra būtina, ir, jeigu reikia, bendradarbiaudama su kompetentingomis kitų valstybių narių institucijomis, ar gamybiniai pavyzdžiai atitinka patvirtinto tipo reikalavimus. Toks patikrinimas atliekamas surengiant patikrinimus vietose.2 straipsnisValstybės narės gamintojui arba įgaliotajam jo atstovui išduoda kiekvieno garsinio signalizavimo įtaiso tipo, kurį jos patvirtina pagal 1 straipsnį, EEB tipo patvirtinimo ženklą, atitinkantį I priedo 1.4 punkte pateiktą pavyzdį.Valstybės narės imasi visų atitinkamų priemonių, kad būtų neleidžiama naudoti ženklų, galinčių sukelti garsinio signalizavimo įtaisų, kurių tipas buvo patvirtintas pagal 1 straipsnį, ir kitų įtaisų painiavą.3 straipsnis1. Jokia valstybė narė negali uždrausti pardavinėti garsinio signalizavimo įtaisų dėl priežasčių, susijusių su tų įtaisų gamyba arba jų veikimu, jeigu tie įtaisai turi EEB patvirtinimo ženklą.2. Vis dėlto ši nuostata nedraudžia valstybei narei imtis tokių priemonių dėl tų EEB patvirtinimo ženklą turinčių garsinio signalizavimo įtaisų, kurie pagal savo konstrukciją neatitinka patvirtinto eksperimentinio pavyzdžio.Ta valstybė apie priemones, kurių buvo imtasi, nedelsdama praneša kitoms valstybėms narėms ir Komisijai bei konkrečiai nurodo tokio sprendimo priežastis. Taip pat yra taikomos 5 straipsnio nuostatos.Tariama, kad nesilaikoma patvirtinto eksperimentinio pavyzdžio reikalavimų, kaip apibrėžta pirmoje pastraipoje, jeigu nesilaikoma I priedo 1.2.1.6 punkte apibrėžtų didžiausių ir mažiausių apribojimų.4 straipsnisKompetentingos kiekvienos valstybės narės institucijos kompetentingoms kitų valstybių narių institucijoms per mėnesį nusiunčia kiekvieno garsinio signalizavimo įtaiso tipo, kurį jos patvirtino arba atsisakė patvirtinti, tipo patvirtinimo liudijimo kopiją.5 straipsnis1. Jeigu EEB patvirtinimą suteikusi valstybė narė nustato, kad garsinio signalizavimo įtaisų, turinčių tokį patį patvirtinimo ženklą, tam tikras skaičius neatitinka jos patvirtinto tipo reikalavimų, ta valstybė narė imasi būtinų priemonių, kad būtų užtikrinta, jog gamybiniai pavyzdžiai atitiktų patvirtinto tipo reikalavimus. Tos valstybės kompetentingos institucijos kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms teikia rekomendacijas dėl priemonių, kurių reikėtų imtis ir kurios, jeigu reikia, gali būti sugriežtinamos pripažįstant EEB tipo patvirtinimą netekusiu galios. Minėtos institucijos imasi tokių pačių priemonių, jeigu kitos valstybės narės kompetentingos institucijos praneša joms apie reikalavimų nesilaikymą.2. Valstybių narių kompetentingos institucijos vienos kitoms per mėnesį praneša apie visus EEB tipo patvirtinimus, kurie yra pripažinti netekusiais galios, ir apie tokių priemonių priežastis.3. Jeigu EEB tipo patvirtinimą suteikusi valstybė narė užginčija jai perduotą pranešimą apie tai, kad nesilaikoma nustatytų reikalavimų, atitinkamos valstybės narės stengiasi išspręsti ginčą. Pranešama Komisijai ir, jeigu reikia, ji surengia atitinkamą pasitarimą, kad būtų pasiektas susitarimas.6 straipsnisPagal taisykles, priimtas šiai direktyvai įgyvendinti, priimtuose visuose sprendimuose, kuriais garsinio signalizavimo įtaisui atsisakoma suteikti patvirtinimą arba tas patvirtinimas pripažįstamas netekusiu galios ar kuriais uždraudžiama pardavinėti tokius įtaisus arba naudoti juos, išsamiai nurodomos priežastys, kuriomis yra pagrįsti tie sprendimai. Apie sprendimą pranešama atitinkamai šaliai, kuri kartu informuojama apie savo teisių gynimo priemones, kuriomis ta šalis gali pasinaudoti pagal valstybėje narėje galiojančius įstatymus, ir apie laikotarpį, per kurį galima pasinaudoti tomis teisių gynimo priemonėmis.7 straipsnisJokia valstybė narė negali atsisakyti transporto priemonei suteikti EEB tipo patvirtinimą arba nacionalinį tipo patvirtinimą dėl priežasčių, susijusių su tos transporto priemonės garsinio signalizavimo įtaisu, jeigu tas įtaisas turi EEB patvirtinimo ženklą ir jeigu jis sumontuotas pagal I priedo 2 punkte nustatytus reikalavimus.8 straipsnisŠioje direktyvoje "transporto priemonė" – tai naudoti keliuose skirta kiekviena motorinė transporto priemonė, su kėbulu arba be jo, turinti bent keturis ratus, kurios didžiausias projektinis greitis viršija 25 km/h, išskyrus bėgiais važiuojančias transporto priemones, žemės ūkio traktorius ir mašinas bei viešosios paskirties transporto priemones.9 straipsnisBūtini pakeitimai, kad I ir II priedų reikalavimai būtų sutvarkyti taip, jog būtų atsižvelgta į technikos pažangą, priimami laikantis 1970 m. vasario 6 d. Tarybos direktyvos dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su motorinių transporto priemonių ir jų priekabų tipo patvirtinimu, suderinimo pagal 13 straipsnyje nustatytą tvarką.10 straipsnis1. Valstybės narės priima nuostatas, kuriomis nustato būtinus reikalavimus, kad šios direktyvos būtų laikomasi per 18 mėnesių nuo pranešimo apie šią direktyvą dienos, ir nedelsdamos apie tai praneša Komisijai.2. Valstybės narės užtikrina, kad šios direktyvos taikymo srityje jų priimtų pagrindinių nacionalinių įstatymų nuostatų tekstai būtų perduoti Komisijai.11 straipsnisŠi direktyva yra skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1970 m. liepos 27 d.Tarybos varduPirmininkasW. Arendt[1] OL L 42, 1970 2 23, p. 1.--------------------------------------------------I PRIEDAS1. GARSINIO SIGNALIZAVIMO ĮTAISO EEB TIPO PATVIRTINIMAS1.1. Signalizavimo įtaisas skleidžia nenutrūkstamą signalą.1.2. Signalizavimo įtaiso akustinės (garso dažnių spektras, garso slėgio lygis) ir mechaninės charakteristikos yra tokios, kad tas įtaisas galėtų atitikti toliau nurodytų patikrinimų, atliekamų tokia tvarka, kokia jie yra išvardyti, reikalavimus.1.2.1. Garso lygio matavimas1.2.1.1. Signalizavimo įtaisas išbandomas pakankamai tylioje ir atviroje vietoje [1] (aplinkos ir vėjo triukšmas yra bent 10 dB (A) mažesnis už matuojamą triukšmą) arba garsą sugeriančiojoje kameroje; matuoklio mikrofonas pastatomas toje pusėje, kurioje garso lygis tariamai esąs didžiausias, ir per 2 m nuo įtaiso priekinio paviršiaus, mikrofonas ir įtaisas pastatomi 1,20 m aukštyje virš žemės.1.2.1.2. Matavimai atliekami pagal Tarptautinės elektrotechnikos komisijos (IEC) "A" svertinę skalę tos komisijos 179 leidinyje (pirmas leidimas, 1965 m.) aprašyto tipo triukšmamačiais.1.2.1.3. Įtaisui tiekiama ties elektros energijos šaltinio gnybtais išmatuota 6, 5, 13 arba 26 voltų maitinimo įtampa, atitinkanti vardinę 6, 12 arba 24 voltų įtampą.1.2.1.4. Sujungiamųjų laidų, įskaitant gnybtų ir kontaktų varžą, varža turi būti:0,05 omo, jeigu tai 6 voltų grandinė,0,10 omo, jeigu tai 12 voltų grandinė,0,20 omo, jeigu tai 24 voltų grandinė.1.2.1.5. Įtaisas gamintojo pateikta sudedamąja dalimi ar sudedamosiomis dalimis nejudamai pritvirtinamas prie atramos, kurios masė yra bent 10 kartų didesnė už garsinio signalizavimo įtaiso masę ir ne mažesnė nei 15 kg.1.2.1.6. Pagal pirmiau minėtas sąlygas turi būti negalima nustatyti didesnio kaip 118 dB (A) ir ne mažesnio kaip 105 dB (A) garso slėgio.1.2.1.7. Laiko tarpas, išmatuotas (matuojama aplinkos temperatūrai esant 20 ± 5 °C) nuo garsinio signalizavimo įtaiso įjungimo iki to momento, kai garsas pasiekia 1.2.1.6 punkte nustatytą lygį, negali būti ilgesnis kaip 0,2 sekundės.Ši nuostata ypač taikoma pneumatine arba elektrine-pneumatine pavara valdomiems įtaisams.1.2.1.8. Pneumatine arba elektrine-pneumatine pavara valdomų įtaisų, kurių pneumatinė pavara įrengta pagal gamintojo specifikaciją, akustinės eksploatavimo charakteristikos turi atitikti nustatytas charakteristikas elektrine pavara valdomiems garsinio signalizavimo įtaisams.1.2.2. Nuovargio bandymas1.2.2.1. Prijungiamaisiais laidais, kurių varža atitinka vieną iš nurodytųjų 1.2.1.4 punkte, signalizavimo įtaisui turi būti tiekiama viena iš 1.2.1.3 punkte nurodytų vardinių maitinimo įtampų ir tas įtaisas sekundei, po kurios padaroma 4 sekundžių pertrauka, įjungiamas 50000 kartų. Bandymo metu įtaisas turi būti ventiliuojamas maždaug 10 m/s greičiu srūvančia oro srove.1.2.2.2. Jeigu bandymas atliekamas garsą sugeriančioje kameroje, pastaroji turi būti pakankamai didelė, kad joje galėtų normaliai išsisklaidyti šilumą, kurią įtaisas išskiria nuovargio bandymo metu.1.2.2.3. Aplinkos temperatūra bandymo kambaryje yra + 15–30 °C.1.2.2.4. Jeigu įtaisą įjungus 25000 kartų, palyginti su buvusiuoju iki bandymo, pasikeičia įtaiso garso lygis, įtaisą galima reguliuoti. Įtaisą įjungus 50000 kartų ir, jeigu reikia, dar kartą sureguliavus įtaisas turi atitikti 1.2.1 punkte aprašyto bandymo reikalavimus.1.2.3. Akustiniai bandymai1.2.3.1. Įtaiso skleidžiamo garso spektro, išmatuoto 2 m atstumu, garso slėgis turi būti didesnis už bet kokią didesnę kaip 3550 Hz dažnio dedamąją iš 1800–3550 Hz dažnio juostos ir jokiu būdu ne mažesnis kaip 105 dB (A).1.2.3.2. Pirmiau minėtame punkte 1.2.3.1 nurodytus reikalavimus turi atitikti 1.2.2 punkte aprašytam bandymui atlikti pateiktas signalizavimo įtaisas, kuriam tiekiama maitinimo įtampa yra lygi 115–95 % to įtaiso vardinės įtampos.1.2.3.3. Efektinė įtampa atitinka nustatytąją 1.2.1 punkte.1.2.3.4. Sujungiamųjų laidų, įskaitant akumuliatorių baterijos varžą, ir kontaktų varža atitinka pirmiau nustatytąją 1.2.1 punkte.1.2.3.5. Bandomasis įtaisas ir mikrofonas pastatomi vienodame aukštyje; mikrofonas turi būti pastatytas taip, kad jis būtų atsuktas į signalizavimo įtaiso priekį ta kryptimi, kuria yra didžiausias nustatomasis garso lygis.1.2.3.6. Įtaisas gamintojo pateikta sudedamąja dalimi ar sudedamosiomis dalimis nejudamai pritvirtinamas prie atramos, kurios masė yra bent 10 kartų didesnė už garsinio signalizavimo įtaiso masę ir ne mažesnė nei 30 kg.1.2.3.7. Pirmiau aprašytas bandymas atliekamas garsą sugeriančioje kameroje.1.3. Tipo patvirtinimo bandymai1.3.1. Tipo patvirtinimo bandymai atliekami su dviem kiekvieno tipo, kuriuos patvirtinti pateikia gamintojas, įtaisais; su abiem įtaisais atliekami visi bandymai ir tie įtaisai turi atitikti šiame priede nustatytų techninių specifikacijų reikalavimus.1.4. Tipo patvirtinimo ženklas1.4.1. Tipo patvirtinimo ženklas – tai stačiakampyje esanti "e" raidė, po kurios eina skiriamasis patvirtinimą suteikusios šalies numeris (1 – Vokietija, 2 – Prancūzija, 3 – Italija, 4 – Nyderlandai, 6 – Belgija ir 13 – Liuksemburgas). Bet kurioje vietoje greta stačiakampio dedamas tipo patvirtinimo numeris, atitinkantis eksperimentiniam pavyzdžiui užpildyto patvirtinimo liudijimo numerį.1.4.2. Pirmiau minėtas patvirtinimo ženklas (simbolis ir numeris) pagrindiniame garsinio signalizavimo įtaiso korpuse dedamas taip, kad tą įtaisą sumontavus transporto priemonėje, patvirtinimo ženklą būtų galima aiškiai matyti iš išorės.1.4.3. Įvairūs ženklai turi būti aiškiai įskaitomi ir nenutrinami.1.4.4. Toliau pateikto patvirtinimo ženklo matmenys yra nurodyti milimetrais; tie matmenys – tai mažiausi matmenys. Matmenų tarpusavio santykį privalu išlaikyti.+++++ TIFF +++++2. TRANSPORTO PRIEMONĖJE SUMONTUOTO GARSINIO SIGNALIZAVIMO ĮTAISO TECHNINĖS CHARAKTERISTIKOS2.1. Akustiniai bandymaiKai su transporto priemone atliekami bandymai, kad būtų nustatyta, ar jai galima suteikti tipo patvirtinimą, to tipo transporto priemonėje sumontuoto signalizavimo įtaiso techninės charakteristikos patikrinamos taip:2.1.1. Transporto priemonėje sumontuoto įtaiso garso slėgis matuojamas 7 m atstumu nuo transporto priekio esančioje atviroje ir pagal galimybes kuo lygesnėje vietoje. Transporto priemonės variklis yra išjungiamas. Efektyvioji įtampa atitinka nustatytąją pirmiau minėtame 1.2.1 punkte.2.1.2. Matavimai atliekami pagal Tarptautinės elektrotechnikos komisijos (IEC) "A" svertinę skalę, pateiktą tos komisijos standarte.2.1.3. Didžiausias garso slėgio lygis nustatomas 0,5–1,5 aukštyje virš žemės.2.1.4. Minėtas didžiausias garso slėgis turi būti ne mažesnis kaip 93 dB (A).[1] Pirmiau minėta vieta gali būti, pavyzdžiui, 50 metrų spindulio atvira erdvė, kurios vidurinė dalis yra bent 20 metrų spindulio beveik visiškai lygus užlietas betonu, užklotas asfaltu arba panašia medžiaga plotas, kuris negali būti užpustytas puraus sniego, užaugęs aukšta žole, nubertus biria žemia arba pelenais. Matavimai atliekami esant gražiam orui. Prie garsinio signalizavimo įtaiso arba mikrofono negali pasilikti joks kitas asmuo, išskyrus stebėtoją, fiksuojantį aparatūros rodmenis, nes netoli garsinio signalizavimo įtaiso arba mikrofono esantys stebėtojai aparatūros rodmenims gali padaryti labai didelę įtaką. Fiksuojant aparatūros rodmenis nepaisoma didelių rodyklės svyravimų, kurie atrodo nesusiję su bendro garso lygio charakteristikomis.--------------------------------------------------II PRIEDASTIPO PATVIRTINIMO LIUDIJIMAS+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: 1986 m. liepos 21 d. Tarybos direktyva, iš dalies keičianti Direktyvą 79/117/EEB, draudžiančią pateikti į rinką ir naudoti augalų apsaugos produktus, turinčius tam tikrų veikliųjų medžiagų

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31986L0355

Oficialusis leidinys L 212 , 02/08/1986 p. 0033 - 0034 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 3 tomas 21 p. 0217  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 3 tomas 21 p. 0217

		Tarybos direktyva1986 m. liepos 21 d.iš dalies keičianti Direktyvą 79/117/EEB, draudžiančią pateikti į rinką ir naudoti augalų apsaugos produktus, turinčius tam tikrų veikliųjų medžiagų(86/355/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1978 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyvą 79/117/EEB, draudžiančią pateikti į rinką ir naudoti augalų apsaugos produktus, turinčius tam tikrų veikliųjų medžiagų [1], su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 86/214/EEB [2], ypač į jos 6 straipsnį,kadangi ta direktyva numato, kad priedo turinys turi būti nuolat iš dalies keičiamas atsižvelgiant į mokslo ir technikos žinių raidą;kadangi dabar jau nustatyta, kad etileno oksidas kaip augalų apsaugos produktas, ypač skirtas sandėliuojamų augalų ar augalinių produktų fumigacijai, palieka likučius pašaruose, kurie gali daryti kenksmingus poveikius žmonių ar gyvūnų sveikatai;kadangi yra alternatyvių apdorojimo būdų augalams apsaugoti, išskyrus tam tikras mažiau svarbias prekes;kadangi dėl to etileno oksido kaip augalų apsaugos produkto pardavimas ir naudojimas turėtų būti uždraustas;kadangi vis tik tam tikroms mažiau svarbioms prekėms galima laikinai taikyti nacionalines išimtis šiam draudimui, jeigu yra specialus poreikis, kol atsiras kitų apdorojimo metodų,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisDirektyvos 79/117/EEB priedas papildomas šiuo įrašu:"C.Etileno oksidas | a)šių džiovintų daržovių, skirtų maisto produktams, kurie nėra visiškai išverdami prieš vartojimą, patogenų sumažinimassmidrųsvogūnųporųgrybųb)džiovintų prieskoninių žalumynų patogenų sumažinimasc)džiovintų prieskoninių augalų, skirtų tik pardavimui be tolesnio jų perdirbimo kaip vaistų, patogenų sumažinimasd)kakavos miltelių ir plytelių patogenų sumažinimase)tabako lapų fumigacija Šių leidžiančių nukrypti nuostatų galiojimas baigiasi ne vėliau kaip 1989 m. gruodžio 31 d. |2 straipsnisValstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės, kurie, įsigalioję ne vėliau kaip 1987 m. liepos 1 d., įgyvendina šią direktyvą. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.3 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1986 m. liepos 21 d.Tarybos varduPirmininkasG. Howe[1] OL L 33, 1979 2 8, p. 36.[2] OL L 152, 1986 5 26, p. 45.--------------------------------------------------


title: 2008 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/12/EB, iš dalies keičianti Direktyvos 2006/66/EB dėl baterijų ir akumuliatorių bei baterijų ir akumuliatorių atliekų nuostatas, susijusias su Komisijai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais

text:
19.3.2008

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 76/39

      EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA 2008/12/EB
   2008 m. kovo 11 d.
   iš dalies keičianti Direktyvos 2006/66/EB dėl baterijų ir akumuliatorių bei baterijų ir akumuliatorių atliekų nuostatas, susijusias su Komisijai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais
   EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 175 straipsnio 1 dalį,
   atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,
   atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
   pasikonsultavę su Regionų komitetu,
   laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (2),
   kadangi:

               (1)

               Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2006/66/EB (3) numatyta, kad tam tikros priemonės turi būti priimtos vadovaujantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (4).

               (2)

               Sprendimas 1999/468/EB buvo iš dalies pakeistas Sprendimu 2006/512/EB, kuriuo nustatyta reguliavimo procedūra su tikrinimu, taikoma priimant bendro pobūdžio priemones, skirtas iš dalies pakeisti neesmines pagrindinio teisės akto, priimto laikantis Sutarties 251 straipsnyje nurodytos tvarkos, nuostatas, inter alia, išbraukiant kai kurias tokias nuostatas arba papildant teisės aktą naujomis neesminėmis nuostatomis.

               (3)

               Pagal Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimą (5) dėl Sprendimo 2006/512/EB, tam, kad reguliavimo procedūra su tikrinimu galėtų būti taikoma jau galiojantiems teisės aktams, priimtiems laikantis Sutarties 251 straipsnyje nurodytos tvarkos, tie teisės aktai turėtų būti pataisyti laikantis taikomų procedūrų.

               (4)

               Komisija turėtų būti įgaliota pritaikyti III priedą ir priimti bei persvarstyti išsamias baterijų ir akumuliatorių eksporto ir ženklinimo taisykles. Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos neesminėms Direktyvos 2006/66/EB nuostatoms iš dalies pakeisti, inter alia, ją papildant naujomis neesminėmis nuostatomis, jos turi būti patvirtintos pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

               (5)

               Todėl reikia atitinkamai iš dalies pakeisti Direktyvą 2006/66/EB.

               (6)

               Kadangi šia direktyva daromi Direktyvos 2006/66/EB pakeitimai yra techninio pobūdžio ir susiję tik su komiteto procedūra, jų nereikia perkelti į valstybių narių teisę. Todėl atitinkamos nuostatos nebūtinos,

         PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:
   1 straipsnis
   Pakeitimai
   Direktyva 2006/66/EB iš dalies keičiama taip:

               1)

               10 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:
               „4.   Pagal 24 straipsnio 2 dalyje nurodytą procedūrą gali būti nustatomos pereinamojo laikotarpio priemonės, skirtos tam tikros valstybės narės sunkumams vykdant 2 dalies reikalavimus, atsiradusiems dėl konkrečių nacionalinių aplinkybių, spręsti.
               Iki 2007 m. rugsėjo 26 d. nustatoma bendra galutiniams vartotojams parduotų nešiojamų baterijų ir akumuliatorių metinio kiekio apskaičiavimo metodika. Tokia priemonė, skirta šios direktyvos neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti ją papildant, priimama laikantis 24 straipsnio 3 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.“;

               2)

               12 straipsnio 6 dalies pirmas sakinys pakeičiamas taip:
               „6.   Atsižvelgiant į technikos ar mokslo pažangą, III priedas gali būti pritaikytas arba papildytas. Priemonės, skirtos šios direktyvos neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti, inter alia, ją papildant, priimamos laikantis 24 straipsnio 3 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.“;

               3)

               15 straipsnio 3 dalis keičiama taip:
               „3.   Turi būti nustatomos išsamios šio straipsnio įgyvendinimo taisyklės, ypač kriterijai 2 dalyje nurodytoms atitinkančioms sąlygoms įvertinti. Šios priemonės, skirtos šios direktyvos neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti ją papildant, priimamos laikantis 24 straipsnio 3 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.“;

               4)

               17 straipsnis pakeičiamas taip:
               „17 straipsnis
               Registracija
               Valstybės narės užtikrina, kad kiekvienas gamintojas būtų įregistruojamas. Visose valstybėse narėse registravimui taikomi tokie patys procedūriniai reikalavimai. Tokie registravimo reikalavimai, skirti šios direktyvos neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti ją papildant, nustatomi laikantis 24 straipsnio 3 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.“;

               5)

               21 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

                           a)

                           2 dalis pakeičiama taip:
                           „2.   Valstybės narės užtikrina, kad iki 2009 m. rugsėjo 26 d. visų nešiojamų ir automobilių baterijų bei akumuliatorių talpa būtų ant jų matomai, įskaitomai ir neištrinamai pažymėta. Išsamios šio reikalavimo įgyvendinimo taisyklės, įskaitant suderintus talpos nustatymo ir tinkamo naudojimo metodus, nustatomos ne vėliau kaip iki 2009 m. kovo 26 d. Tokios priemonės, skirtos šios direktyvos neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti ją papildant, priimamos laikantis 24 straipsnio 3 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.“;

                           b)

                           7 dalis pakeičiama taip:
                           „7.   Gali būti padarytos šio straipsnio ženklinimo reikalavimų taikymo išimtys. Tokios priemonės, skirtos šios direktyvos neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti ją papildant, priimamos laikantis 24 straipsnio 3 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.“;

               6)

               24 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
               „3.   Jei yra nuoroda į šią dalį, taikomos Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalių ir 7 straipsnio nuostatos, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.“

         2 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Ši direktyva įsigalioja kitą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
   3 straipsnis
   Adresatai
   Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

      Priimta Strasbūre, 2008 m. kovo 11 d.

            Europos Parlamento vardu

            Pirmininkas

         H.-G. PÖTTERING

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         J. LENARČIČ

      (1)  OL C 175, 2007 7 27, p. 57.

      (2)  2007 m. spalio 24 d. Europos Parlamento nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2008 m. vasario 14 d. Tarybos sprendimas.

      (3)  OL L 266, 2006 9 26, p. 1.

      (4)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2006/512/EB (OL L 200, 2006 7 22, p. 11).

      (5)  OL C 255, 2006 10 21, p. 1.


title: 2014 m. spalio 21 d. Komisijos direktyva 2014/99/ES, kuria, siekiant priderinti prie technikos pažangos, iš dalies keičiama Direktyva 2009/126/EB dėl II pakopos benzino garų grąžinimo degalinėse variklinių transporto priemonių bakus pildant degalų

text:
23.10.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 304/89

         KOMISIJOS DIREKTYVA 2014/99/ES
   2014 m. spalio 21 d.
   kuria, siekiant priderinti prie technikos pažangos, iš dalies keičiama Direktyva 2009/126/EB dėl II pakopos benzino garų grąžinimo degalinėse variklinių transporto priemonių bakus pildant degalų
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/126/EB dėl II pakopos benzino garų grąžinimo degalinėse variklinių transporto priemonių bakus pildant degalų (1), ypač į jos 8 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               Direktyvoje 2009/126/EB numatyta, kad prireikus jos 4 ir 5 straipsniai techniškai pritaikomi prie technikos pažangos siekiant užtikrinti darną su visais atitinkamais Europos standartizacijos komiteto (CEN) parengtais standartais;

               (2)

               2013 m. rugsėjo 25 d. CEN paskelbė standartus EN 16321–1:2013 ir EN 16321–2:2013. Standarte EN 16321–1:2013 nurodyti benzino garų grąžinimo sistemų, naudojamų degalinėse, tipo patvirtinimo bandymo metodai. Standarte EN 16321–2:2013 nurodyti bandymo metodai, skirti garų grąžinimo sistemoms degalinėse patikrinti;

               (3)

               siekiant užtikrinti darną su tais standartais reikia techniškai pritaikyti Direktyvos 2009/126/EB 4 ir 5 straipsnius;

               (4)

               šioje direktyvoje numatytos priemonės atitinka pagal Direktyvos 2009/126/EB 9 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:
   1 straipsnis
   Direktyva 2009/126/EB iš dalies keičiama taip:

               1.

               4 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
               „1.   Valstybės narės užtikrina, kad nuo dienos, kurią II pakopos benzino garų grąžinimo sistemos pagal 3 straipsnį tampa privalomos, šių sistemų benzino garų sugaudymo veiksmingumas būtų 85 % arba didesnis ir tai patvirtintų gamintojas pagal EN 16321–1:2013 standartą.“

               2.

               5 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
               „1.   Valstybės narės užtikrina, kad veikiančios II pakopos benzino garų grąžinimo sistemos benzino garų sugaudymo veiksmingumas būtų bent kartą per metus tikrinamas pagal EN 16321–2:2013 standartą.“

         2 straipsnis
   1.   Valstybės narės ne vėliau kaip 2016 m. gegužės 12 d. priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą.
   Tas nuostatas jos taiko nuo 2016 m. gegužės 13 d.
   Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.
   2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.
   3 straipsnis
   Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
   4 straipsnis
   Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

      Priimta Briuselyje 2014 m. spalio 21 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         José Manuel BARROSO

      (1)  OL L 285, 2009 10 31, p. 36.


title: 1973 m. vasario 26 d. Tarybos direktyva dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su trijų komponentų pluoštų mišinių kiekybine analize, suderinimo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31973L0044

Oficialusis leidinys L 083 , 30/03/1973 p. 0001 - 0019 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 13 tomas 2 p. 0171  specialusis leidimas graikų k.: skyrius 13 tomas 2 p. 0064  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 13 tomas 2 p. 0171  specialusis leidimas ispanų kalba: skyrius 13 tomas 2 p. 0187  specialusis leidimas portugalų kalba skyrius 13 tomas 2 p. 0187

		Tarybos direktyva1973 m. vasario 26 d.dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su trijų komponentų pluoštų mišinių kiekybine analize, suderinimo(73/44/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos100 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,kadangi 1971 m. liepos 26 d. Tarybos direktyvoje dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su tekstilės pavadinimais, suderinimo [1] nuostatos numato tekstilės produktų ženklinimą pagal jų pluošto sudėtį;kadangi valstybėse narėse turėtų būti taikomi unifikuoti tekstilės produktų pluošto sudėties nustatymo metodai tiek atliekant paruošiamąjį bandinio apdorojimą, tiek atliekant kiekybinę analizę;kadangi pirmiau minėtos Tarybos direktyvos 13 straipsnis numato, jog visose valstybėse narėse bandinių atrinkimo bei analizės metodai, naudotini tekstilės produktų pluošto sudėčiai nustatyti bus smulkiau aptarti atskirose direktyvose; kadangi atsižvelgdama į šias aplinkybes, 1972 m. liepos 17 d. direktyvoje dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su tam tikrų dviejų komponentų tekstilės pluoštų mišinių kiekybinės analizės metodų suderinimo [2] Taryba numatė nuostatas dėl tyrimams naudojamų bandinių paruošimo;kadangi šios direktyvos tikslas yra išdėstyti nuostatas, reglamentuojančias trijų komponentų pluoštų mišinių kiekybinę analizę;kadangi tam tikri kai kurių dviejų komponentų pluoštų mišinių analizės metodai yra išsamiai aprašyti 1972 m. liepos 17 d. direktyvoje; kadangi iki šiol įgyta patirtis neleidžia išskirti vienintelės standartinės tyrimo metodikos; kadangi turi būti pateikta keletas selektyvaus komponentų tirpinimo variantų;kadangi, nepaisant to, turi būti nustatytos bendros taisyklės, galiojančios visų trijų komponentų pluoštų mišinių analizei; kadangi šiose taisyklėse turi būti numatyti įvairūs tinkami tyrimų metodai bei kiekvienu iš jų gaunamos procentinės sudėties apskaičiavimo metodas;kadangi, tobulėjant technikai, reikia sparčiai modernizuoti techninę tyrimo įrangą; kadangi tam tikslui turėtų būti laikomasi 1972 m. liepos 17 d. direktyvos 6 straipsnyje išdėstytos metodikos,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisŠi direktyva taikoma trijų komponentų pluoštų mišinių kiekybinės analizės metodams: mechaniniam atskyrimui, cheminiam atskyrimui arba šių abiejų metodų deriniui.2 straipsnisTyrimams reikalingi taškiniai ir elementarieji bandiniai ruošiami remiantis 1972 m. liepos 17 d. Tarybos direktyvos dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su dviejų komponentų pluoštų mišinių kiekybinės analizės metodais, suderinimo I priede išdėstytomis nuostatomis.3 straipsnisValstybės narės turi imtis visų reikiamų priemonių, siekdamos užtikrinti, kad tiek šios direktyvos I priede, tiek 2 straipsnyje nurodytos direktyvos I priede išdėstytos nuostatos būtų taikomos atliekant oficialius bandymus nustatant pluošto sudėtį tekstilės produktams iš trijų komponentų pluoštų mišinių, kurie pteikiami į rinką pagal 1971 m. liepos 26 d. Tarybos direktyvą dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su tekstilės pavadinimais, suderinimo.4 straipsnisBet kuri trijų komponentų pluoštų mišinius tirianti laboratorija savo tyrimų protokole nurodo visus I priedo V dalyje minimus veiksnius.5 straipsnisBet kokie I, II ir III prieduose išdėstytų instrukcijų pakeitimai, būtini siekiant neatsilikti nuo techninės pažangos, priimami 1972 m. liepos 17 d. direktyvos 6 straipsnyje nustatyta tvarka.6 straipsnis1. Valstybės narės priima nuostatas, kurios, įsigalioję per aštuoniolika mėnesių po pranešimo apie šią direktyvą, ją įgyvendina, ir apie tai nedelsdamos praneša Komisijai.2. Valstybės narės užtikrina, kad šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstai būtų pateikti Komisijai.7 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1973 m. vasario 26 d.Tarybos varduPirmininkasE. Glinne[1] OL L 185, 1971 8 16, p.16.[2] OL L 173, 1972 7 31, p 1.--------------------------------------------------I PRIEDASTRIJŲ KOMPONENTŲ PLUOŠTŲ MIŠINIŲ KIEKYBINĖ ANALIZĖBENDROJI APŽVALGAĮvadasPluoštų mišinių kiekybinės analizės metodai yra pagrįsti dviem būdais: mechaniniu ir cheminiu pluoštų atskyrimu.Reikėtų stengtis, jei tik įmanoma, naudoti mechaninį pluoštų atskyrimo būdą, nes jį taikant gaunami tikslesni rezultatai, nei atliekant cheminę analizę. Šis metodas taikytinas tiriant visus tekstilės produktus, kurių sudėtinių dalių pluoštai nesusimaišę, kaip, sakykime, tuo atveju, kai audinio siūlai sudaryti iš keleto elementų, kurių kiekvienas susideda iš vienos rūšies pluošto arba kai audinio metmenų ir ataudų pluoštai skirtingi arba kai trikotažo išardomą medžiagą sudaro skirtingų rūšių siūlai.Paprastai kiekybinės cheminės analizės metodai būna pagrįsti atskirų komponentų pasirinktiniu ištirpinimu. Yra keturi galimi šio metodo variantai:1. Tiriami du skirtingi elementarieji bandiniai. Pirmiausia ištirpinamas pirmojo bandinio komponentas a, po to – antrojo b. Kiekvieno bandinio netirpios liekanos pasveriamos ir pagal atitinkamą masės sumažėjimą apskaičiuojamos abiejų tirpiųjų komponentų procentinės dalys. Trečiojo komponento c procentinė dalis apskaičiuojama iš skirtumo.2. Tiriami du skirtingi elementarieji bandiniai. Ištirpinamas pirmojo bandinio komponentas a ir du antrojo bandinio komponentai a ir b. Pasveriamos netirpios pirmojo bandinio liekanos ir pagal prarastos masės kiekį apskaičiuojama komponento a procentinė dalis. Po to pasveriamos antrojo bandinio netirpios liekanos ir gauta masė rodo komponento c procentinę dalį mišinyje. Trečiojo komponento b procentinė dalis apskaičiuojama iš skirtumo.3. Tiriami du skirtingi elementarieji bandiniai. Ištirpinami du pirmojo bandinio komponentai a ir b bei du antrojo bandinio komponentai b ir c. Netirpių liekanų masė lygi atitinkamų komponentų c ir a procentiniam kiekiui mišinyje. Trečiojo komponento procentinė dalis apskaičiuojama iš skirtumo.4. Tyrimui naudojamas tik vienas elementarusis bandinys. Atskyrus vieną komponentą, pasveriamos iš kitų dviejų pluoštų susiformavusios netirpios liekanos ir pagal masės sumažėjimą apskaičiuojama tirpiojo komponento procentinė dalis mišinyje. Tada ištirpinamas vienas iš dviejų liekanose esančių pluoštų, pasveriamas netirpus komponentas ir pagal masės sumažėjimą nustatoma antrojo tirpaus komponento procentinė dalis mišinyje.Esant galimybei, patartina naudoti vieną iš pirmųjų trijų variantų.Atliekant cheminę analizę, už šio proceso eigą atsakingas ekspertas turi pasirūpinti, kad jo parinktais metodais naudojami tirpikliai tirpdytų tik reikiamą pluoštą (-us), nepaliesdami likusiojo (-ųjų).Kaip pavyzdys, III priede yra pateikta lentelė. Lentelėje yra išvardytas tam tikras skaičius trijų komponentų pluoštų mišinių kartu su dviejų komponentų pluoštų mišinių tyrimo metodais, kurie iš esmės gali būti naudojami ir šių trijų komponentų pluoštų mišiniams tirti.Siekiant klaidos galimybę sumažinti iki minimumo, rekomenduojama, kai tik įmanoma, cheminę analizę atlikti bent dviem variantais iš pirmiau nurodytų keturių.Gaminant tekstilės produktus ir, šiek tiek rečiau, jau pagamintiems produktams naudojamų ar naudotų pluoštų mišinių sudėtyje gali būti tokių nepluoštinių medžiagų, kaip riebalai, vaškas, apretai ar vandenyje tirpios medžiagos, tiek natūraliai atsiradusios, tiek pridėtos gamybiniam procesui skatinti. Prieš pradedant analizę, visos nepluoštinės medžiagos turi būti pašalintos. Todėl yra pateikiamas ir pluoštų paruošiamojo apdorojimo, kurio metu pašalinami riebalai, alyva, vaškas ir vandenyje tirpios medžiagos, metodas.Be to, tekstilės produktuose gali būti dervų ar kitų medžiagų, suteikiančių specialias savybes. Tokios medžiagos, tarp jų išskirtiniais atvejais ir dažai, gali trukdyti reagentui efektyviai veikti tirpiuosius komponentus ir (arba) reagentas gali jas iš dalies ar visiškai pašalinti. Taigi, dėl tokio tipo pridėtųjų medžiagų rezultatai gali būti klaidingi, todėl prieš pradedant bandinio tyrimą, jas reikėtų pašalinti. Jei tai padaryti neįmanoma, III priede nurodyti kiekybinės cheminės analizės metodai negali būti taikomi produktui tirti.Dažytame pluošte esantys dažai laikomi neatskiriama pluošto dalimi ir nešalinami.Analizė atliekama, remiantis sauso bandinio mase, kuri nustatoma pagal pateiktą metodiką.Rezultatą gauname kiekvieno pluošto sausajai masei taikydami direktyvos dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su tekstilės pavadinimais, suderinimo II priede išvardytus korekcijos koeficientus.Prieš pradedant bet kokią analizę, turi būti identifikuoti visi mišinyje esantys pluoštai. Taikant kai kuriuos cheminius metodus, tirpiojo komponento (-ų) tirpinimui paruoštame reagente kartais iš dalies ištirpsta ir netirpusis komponentas. Jei įmanoma, pasirenkami reagentai, turintys netirpiam pluoštui labai mažą poveikį arba neturintys jokio poveikio. Jei atliekant analizę prarandama dalis masės, rezultatas turi būti koreguojamas; tokiu atveju pateikiami korekcijos koeficientai. Šiuos koeficientus nustatė kelios laboratorijos, paruošiamojo apdorojimo metu išvalytus pluoštus veikiant tam tikru analizės metodo numatytu reagentu. Šie korekcijos koeficientai naudotini tik nesuardytų pluoštų tyrimui, o jei pluoštai apdorojimo metu buvo suardyti, taikomi kiti korekcijos koeficientai. Jei reikia taikyti ketvirtąjį variantą, kai tekstilės pluoštas tirpinamas dviem skirtingais tirpikliais, tai turi būti taikomi masės sumažėjimo korekcijos koeficientai dėl abiejų tirpiklių poveikio. Ir cheminio, ir mechaninio pluoštų atskyrimo atveju būtini bent du bandymai.I. BENDRA INFORMACIJA APIE TRIJŲ KOMPONENTŲ PLUOŠTŲ MIŠINIŲ KIEKYBINĖS CHEMINĖS ANALIZĖS METODUSInformacija apie trijų komponentų pluoštų mišinių kiekybinės cheminės analizės metodus.I.1. Objektas ir taikymo sritis.Dviejų komponentų pluoštų mišinių analizės metodo parinkimas priklauso nuo to, kokiems pluoštams šis metodas gali būti taikomas (žiūrėti direktyvos dėl tam tikrų dviejų komponentų pluoštų mišinių kiekybinės analizės metodų II priedą).I.2. Principas.Nustačius mišinio sudėtines dalis, pašalinamos nepluoštinės medžiagos, taikant tinkamą paruošiamąjį apdorojimą ir tuomet pasirenkamas vienas arba keli iš įvade aprašytų keturių pasirinkto tirpinimo variantų. Jeigu tai nesudaro techninių sunkumų, tai pirmiausia tirpinamas pluoštų mišinio didžiausią dalį sudarantis komponentas, o mažiausią dalį sudarantis – lieka kaip liekana.I.3. Prietaisai ir reagentai.I.3.1. Prietaisai.I.3.1.1. Filtravimo tigliai ir pakankamai dideli svėrimo indeliai, kad į juos tilptų šie tigliai ar kiti prietaisai, duodantys identiškus rezultatus.I.3.1.2. Vakuuminė kolba.I.3.1.3. Eksikatorius su indikatoriniu silikoniniu geliu.I.3.1.4. Vėdinama krosnelė tiriamiems bandiniams džiovinti (105 ± 3)°C temperatūroje.I.3.1.5. Analitinės svarstyklės, kurių tikslumas – 0,0002 g.I.3.1.6. Soksleto ekstrahavimo aparatas ar kitas prietaisas duodantis identiškus rezultatus.I.3.2. Reagentai.I.3.2.1. Šviesusis perdistiliuotas petrolio eteris, kurio virimo temperatūra (40–60)°C.I.3.2.2. Kiti reagentai smulkiai aprašyti atitinkamose metodą apibūdinančiose teksto dalyse. Visi naudojami reagentai turi būti chemiškai gryni.I.3.2.3. Distiliuotas ar dejonizuotas vanduo.I.4. Bandymų klimato sąlygos.Kadangi tyrimai atliekami remiantis sauso bandinio mase, tai nebūtina specialiai ruošti bandinių ir tyrimas atliekamas įprastinėje aplinkoje.I.5. Taškinis bandinys.Iš jungtinio bandinio paimkite taškinį bandinį, pakankamo dydžio, kad užtektų visiems elementariesiems bandiniams, kurių kiekvieno masė ne mažesnė kaip 1 g.I.6. Taškinio bandinio paruošiamasis apdorojimas.Jeigu tiriamame pluošte yra medžiaga, kuri nereikalinga procentinėms dalims apskaičiuoti, (žiūrėti direktyvos dėl tekstilės pavadinimų 12 straipsnio 2 dalies d punktą), ją reikia pašalinti tokiu metodu, kad nebūtų pažeisti kitų sudėtinių dalių pluoštai.Todėl nepluoštinės medžiagos, kurias galima ekstrahuoti naudojant šviesujį petrolio eterį bei vandenį, yra pašalinamos, normaliomis kambario sąlygomis išdžiovintą bandinį vieną valandą apdorojant petrolio eteriu Soksleto ekstrahavimo aparate, mažiausiai 6 ciklų per valandą dažniu. Petrolio eteriui leidžiama nugaruoti ir nereikalingos medžiagos toliau ekstrahuojamos vandeniu valandą mirkant tiriamą bandinį kambario temperatūros vandenyje. Po to, skystį retkarčiais suplakant, dar valandą mirkoma (65 ± 5)°C temperatūroje, tiriamo pluošto ir vandens santykiui esant 1:100. Vandens perteklius pašalinamas jį nuspaudžiant, nusiurbiant ar centrifuguojant ir bandiniui leidžiama išdžiūti kambario temperatūroje.Jeigu nepluoštinių medžiagų nepasiseka pašalinti pirmiau aprašytu šviesiojo petrolio eterio ir vandens metodu, reikėtų jas ekstrahuoti kitu tinkamu, pluošto sudėties iš esmės nekeičiančiu, metodu. Tačiau pažymėtina tai, jog tiriant kai kuriuos nebalintus natūralius augalinius pluoštus (pvz., džiutą ar koiro pluoštą), įprastinis paruošiamasis jų apdorojimas petrolio eteriu bei vandeniu nepašalina visų natūralių nepluoštinių medžiagų. Nepaisant to, paprastai bandinys papildomai neapdorojamas, išskyrus tuos atvejus, kai jame nebūna nei šviesiąjame petrolio eteryje, nei vandenyje netirpstančių apdailos medžiagų.Bandymų protokoluose turi būti smulkiai aprašyti visi paruošiamojo apdorojimo metodai.I.7. Bandymo atlikimo tvarka.I.7.1. Bendrieji nurodymai.I.7.1.1. Džiovinimas.Visos džiovinimo procedūros turi vykti ne trumpiau kaip 4 valandas ir ne ilgiau kaip 16 valandų iki 105 ± 3°C temperatūros įkaitintoje vėdinamoje krosnelėje sandariai uždarytomis durelėmis. Jei džiovinama trumpiau kaip 14 valandų, tiriamą pluoštą reikia pasverti ir stebėti, kada bus pasiekta pastovi masė. Ji laikoma pastovia, jei toliau džiovinant dar 60 minučių, svyruoja mažiau nei 0,05 %.Džiovinant, aušinant ir sveriant reikia vengti plikomis rankomis liesti tiglius, svėrimo indelius, bandinius ar liekanas.Bandiniai džiovinami svėrimo indeliuose, įdėjus juos į krosnelę ir šalia padėjus jų dangtelius. Prieš ištraukdami iš krosnelės svėrimo indelius, juos uždenkite ir greitai perkelkite į eksikatorių.Filtravimo tiglis džiovinamas krosnelėje esančiame svėrimo indelyje, su šalia padėtu dangteliu. Po džiovinimo svėrimo indelis uždengiamas ir tučtuojau perkeliamas į eksikatorių.Jei vietoje filtravimo tiglio naudojamas kitas prietaisas, džiovinama krosnelėje, nes pluoštų sausoji masė turi būti apskaičiuojama be nuostolių.I.7.1.2. Aušinimas.Aušinama eksikatoriuje, esančiame greta svarstyklių iki visiško svėrimo indelių atvėsinimo, bet ne trumpiau kaip dvi valandas.I.7.1.3. Svėrimas.Iš eksikatoriaus išimtas ataušintas svėrimo indelis ne vėliau kaip per dvi minutes pasveriamas 0,0002 g tikslumu.I.7.2. ProcedūraIš taškinio bandinio po paruošiamojo apdorojimo paimamas bent 1 g sveriantis elementarusis bandinys. Siūlai ar audinys sukarpomi apie 10 mm ilgio gabalėliais ir, kiek galima, išskaidomi. Bandinys (-iai) išdžiovinamas (-i) svėrimo indelyje (-iuose), ataušinamas (-i) eksikatoriuje ir pasveriamas (-i). Po to bandinys (-iai) perkeliamas (-i) į tam tikroje Bendrijos metodo pastraipoje aprašytą (-us) stiklinį indą (-us), svėrimo indelis(-iai) tuoj pat dar kartą pasveriamas (-i) ir iš gauto skirtumo apskaičiuojama sauso bandinio (-ių) masė. Tyrimas baigiamas, remiantis taikomam metodui pateiktomis nuorodomis. Siekiant įsitikinti, ar atliekant tyrimą tikrai buvo pašalinti visi tirpūs pluoštai, mikroskopu ištiriama liekana.I.8. Rezultatų apdorojimas ir išraiškaKiekvieno komponento masės dalis išreiškiama bendroje mišinio masėje procentais. Rezultatai skaičiuojami gryno sauso bandinio masei, taikant įprastinį korekcijos koeficientą bei paruošiamojo apdorojimo ir analizės metu prarastos nepluoštinių medžiagų masės korekcijos koeficientą.I.8.1. Švarių sausų pluoštų masės procentinių dalių apskaičiavimas, neįvertinus masės nuostolių paruošiamojo apdorojimo metu.I.8.1.1. –1 VARIANTAS–Kai iš vieno bandinio pašalinamas vienas komponentas, iš kito – antras, taikomos šios formulės:P% =dddrmrm1 -dd× 100P% =dddrmrm1 -dd× 100P% = 100 -P1% + P2%P1 %  švaraus sauso pirmojo komponento procentinė dalis (pirmojo bandinio komponentas, tirpus pirmajame reagente);P2 %  švaraus sauso antrojo komponento procentinė dalis (antrojo bandinio komponentas, tirpus antrajame reagente);P3 %  švaraus sauso trečiojo komponento procentinė dalis (abiejų bandinių netirpus komponentas);m1  pirmojo sauso bandinio masė po paruošiamojo apdorojimo;m2  antrojo sauso bandinio masė po paruošiamojo apdorojimo;r1  sauso likučio, gauto pirmuoju reagentu iš pirmojo bandinio pašalinus pirmąjį komponentą, masė;r2  sauso likučio, gauto antruoju reagentu iš antrojo bandinio pašalinus antrąjį komponentą, masė;d1  korekcijos koeficientas, įvertinantis pirmojo bandinio antrojo komponento masės sumažėjimą veikiant pirmuoju reagentu [1];d2  korekcijos koeficientas, įvertinantis pirmojo bandinio trečiojo komponento masės sumažėjimą veikiant pirmuoju reagentu [2];d3  korekcijos koeficientas, įvertinantis antrojo bandinio pirmojo komponento masės sumažėjimą veikiant antruoju reagentu [3];d4  korekcijos koeficientas, įvertinantis antrojo bandinio trečiojo komponento masės sumažėjimą veikiant antruoju reagentu [4];I.8.1.2. –2 VARIANTAS–Kai iš pirmojo bandinio pašalinamas komponentas a kitus du komponentus b + c paliekant liekanų pavidalu, o iš antrojo bandinio pašalinami du komponentai a + b, liekaną sudaro trečiasis elementas c, taikomos šios formulės:P% = 100 -P2% + P3%P% = 100 ×drm-dd× P%P% =drm× 100P1 %  švaraus sauso pirmojo komponento procentinė dalis (pirmojo bandinio komponentas, tirpus pirmajame reagente);P2 %  švaraus sauso antrojo komponento procentinė dalis (komponentas tirpus antrajame reagente, kaip ir antrojo bandinio pirmasis komponentas);P3 %  švaraus sauso trečiojo komponento procentinė dalis (abiejų bandinių netirpus komponentas);m1  pirmojo sauso bandinio masė po paruošiamojo apdorojimo;m2  antrojo sauso bandinio masė po paruošiamojo apdorojimo;r1  sauso likučio, gauto pirmuoju reagentu iš pirmojo bandinio pašalinus pirmąjį komponentą, masė;r2  sauso likučio, gauto antruoju reagentu iš antrojo bandinio pašalinus pirmąjį ir antrąjį komponentus, masė;d1  korekcijos koeficientas, įvertinantis pirmojo bandinio antrojo komponento masės sumažėjimą veikiant pirmuoju reagentu [5];d2  korekcijos koeficientas, įvertinantis pirmojo bandinio trečiojo komponento masės sumažėjimą veikiant pirmuoju reagentu [6];d4  korekcijos koeficientas, įvertinantis antrojo bandinio trečiojo komponento masės sumažėjimą veikiant antruoju reagentu [7];I.8.1.3. –3 VARIANTAS–Kai iš vieno bandinio pašalinami du komponentai a + b, trečiasis c sudaro liekaną, o iš kito bandinio pašalinami komponentai b + c, ir pirmasis komponentas a sudaro liekaną, taikomos šios formulės:P% =drm× 100P% = 100 -P% + P%P% =drm× 100P1 %  švaraus sauso pirmojo komponento procentinė dalis (komponentas tirpus pirmajame reagente);P2 %  švaraus sauso antrojo komponento procentinė dalis (komponentas tirpus abiejuose reagentuose);P3 %  švaraus sauso trečiojo komponento procentinė dalis (komponentas tirpus antrajame reagente);m1  pirmojo sauso bandinio masė po paruošiamojo apdorojimo;m2  antrojo sauso bandinio masė po paruošiamojo apdorojimo;r1  sauso likučio, gauto pirmuoju reagentu iš pirmojo bandinio pašalinus pirmąjį ir antrąjį komponentus, masė;r2  sauso likučio, gauto antruoju reagentu iš antrojo bandinio pašalinus antrąjį ir trečiajį komponentus, masė;d2  korekcijos koeficientas, įvertinantis pirmojo bandinio trečiojo komponento masės sumažėjimą veikiant pirmuoju reagentu [8];d3  korekcijos koeficientas, įvertinantis antrojo bandinio pirmojo komponento masės sumažėjimą veikiant antruoju reagentu [9];I.8.1.4. –4 VARIANTAS–Jei du komponentai paeiliui pašalinami iš to paties bandinio, taikomos šios formulės:P1% = 100 -P2% + P3%P% =× 100 -× P%P% =dr× 100P1 %  švaraus sauso pirmojo komponento procentinė dalis (pirmasis tirpus komponentas);P2 %  švaraus sauso antrojo komponento procentinė dalis (antrasis tirpus komponentas);P3 %  švaraus sauso trečiojo komponento procentinė dalis (netirpus komponentas);m  sauso bandinio masė po paruošiamojo apdorojimo;r1  sauso likučio, gauto pirmuoju reagentu iš bandinio pašalinus pirmąjį komponentą, masė;r2  sauso likučio, gauto antruoju reagentu iš bandinio pašalinus antrąjį komponentą, masė;d1  korekcijos koeficientas, įvertinantis antrojo komponento masės sumažėjimą veikiant pirmuoju reagentu [10];d2  korekcijos koeficientas, įvertinantis trečiojo komponento masės sumažėjimą veikiant pirmuoju reagentu [11];d3  korekcijos koeficientas, įvertinantis trečiojo komponento masės sumažėjimą veikiant pirmuoju ir antruoju reagentu [12];I.8.2. Kiekvieno sudėtinio komponento procentinė dalis apskaičiuojama, taikant įprastinį korekcijos koeficientą ir, kai kuriais atvejais, paruošiamojo apdorojimo proceso metu prarastos masės korekcijos koeficientą, pagal šias formules:A = 1 +a+ bB = 1 +a+ bC = 1 +a+ b3100tuomet:P% =PAPA + PB + PC× 100P% =PBPA + PB + PCx 100P% =PCPA + PB + PCx 100P1A %  švaraus sauso pirmojo komponento procentinė dalis, įskaitant drėgmę ir paruošiamojo apdorojimo metu prarastą masę;P2A %  švaraus sauso antrojo komponento procentinė dalis, įskaitant drėgmę ir paruošiamojo apdorojimo metu prarastą masę;P3A %  švaraus sauso trečiojo komponento procentinė dalis, įskaitant drėgmę ir paruošiamojo apdorojimo metu prarastą masę;P1  švaraus sauso pirmojo komponento procentinė dalis, gauta pagal vieną iš I.8.1 pateiktų formulių;P2  švaraus sauso antrojo komponento procentinė dalis, gauta pagal vieną iš I.8.1 pateiktų formulių;P3  švaraus sauso trečiojo komponento procentinė dalis, gauta pagal vieną iš I.8.1 pateiktų formulių;a1  pirmojo komponento tipinis regeneravimo koeficientas;a2  antrojo komponento tipinis regeneravimo koeficientas;a3  trečiojo komponento tipinis regeneravimo koeficientas;b1  pirmojo komponento procentinis masės sumažėjimas paruošiamojo apdorojimo metu;b2  antrojo komponento procentinis masės sumažėjimas paruošiamojo apdorojimo metu;b3  trečiojo komponento procentinis masės sumažėjimas paruošiamojo apdorojimo metu;Jei prieš pradedant analizę naudojamas ypatingas paruošiamasis tiriamų produktų apdorojimas, turėtų būti nustatomi dydžiai b1, b2 ir b3, jei galima, kiekvienam iš gryno pluošto komponentų atliekant paruošiamąjį apdorojimą. Grynaisiais pluoštais laikomi balinti arba nebalinti tiriamoje medžiagoje esantys pluoštai, kuriuose nėra nepluoštinių medžiagų, išskyrus tas, kurios jų sudėtyje yra natūraliai arba patenka gamybos proceso metu.Jeigu neįmanoma gauti atskirai grynų pluoštų komponentų, panaudotų medžiagų gamyboje, tai taikomos vidutinės b1, b2 ir b3 reikšmės, gautos tiriant grynus pluoštus, panašius į tuos, kurie yra tiriamoje medžiagoje.Jei tyrimui reikalingi produktai iš anksto apdorojami įprastiniu šviesiojo petrolio eterio ir vandens metodu, į korekcijos koeficientus b1, b2 ir b3 paprastai neatsižvelgiama, išskyrus tuos atvejus, kai tiriama nebalinta medvilnė, nebalintas linas ir nebalintas kanapių pluoštas, kuriems taikomas 4 % korekcijos koeficientas (polipropileniam pluoštui – 1 %).Į kitokių pluoštų paruošiamojo apdorojimo metu prarastą masę skaičiuojant paprastai neatsižvelgiama.I.8.3. Pastaba.Skaičiavimo pavyzdžiai yra pateikti šios direktyvos II priede.II. TRIJŲ KOMPONENTŲ PLUOŠTŲ MIŠINIŲ KIEKYBINĖ ANALIZĖ TAIKANT MECHANINIO ATSKYRIMO METODĄII.1. Taikymo sritisŠis metodas gali būti taikomas visų rūšių tekstilės pluoštams, jei mišinyje jie nėra glaudžiai susiję ir juos galima atskirti ranka.II.2. PrincipasIdentifikavus tekstilės medžiagos komponentus, atitinkamu paruošiamuoju apdorojimu iš jo pašalinamos nepluoštinės medžiagos, pluoštai atskiriami rankomis, išdžiovinami, pasveriami ir nustatomos jų procentinės dalys mišinyje.II.3. Prietaisai.II.3.1. Svėrimo indeliai ar kiti prietaisai duodantys identiškus rezultatus.II.3.2. Eksikatorius su indikatoriniu silikoniniu geliu.II.3.3 Vėdinama krosnelė tiriamiems bandiniams džiovinti (105 ± 3)°C temperatūroje.II.3.4. Analitinės svarstyklės, kurių tikslumas - 0,0002 g.II.3.5. Soksleto ekstrahavimo aparatas ar kitas prietaisas duodantis identiškus rezultatus.II.3.6. Adata.II.3.7. Sukromatis ar panašus prietaisas.II.4. Reagentai.II.4.1. Šviesusis perdistiliuotas petrolio eteris, kurio virimo temperatūra (40-60)°C.II.4.2. Distiliuotas ar dejonizuotas vanduo.II.5. Bandymų klimato sąlygosŽr. 1.4.II.6. Taškinis bandinys.Žr. 1.5.II.7. Taškinio bandinio paruošiamasis apdorojimasŽr. 1.6.II.8. Procedūra.II.8.1. Siūlų tyrimas.Iš paruošiamąjį apdorojimą praėjusio taškinio bandinio paimamas ne mažesnis kaip 1 g masės elementarusis bandinys. Jei tiriami labai ploni siūlai, tyrimui imama ne mažiau kaip 30 m atkarpa, nepriklausomai nuo masės.Siūlai sukarpomi atitinkamo ilgio gabalėliais ir skirtingų tipų pluoštai atskiriami adata ar, jei reikia, sukromačiu. Taip atskirti skirtingi pluoštai sudedami į prieš tai pasvertus svėrimo indelius ir džiovinami (105 ± 3)°C temperatūroje iki pastovios masės, kaip nurodyta I.7.1 ir I.7.2.II.8.2. Medžiagos tyrimas.Iš paruošiamąjį apdorojimą praėjusio taškinio bandinio paimamas ne mažiau kaip 1 g sveriantis elementarusis bandinys. Jo kraštai tvarkingai apkerpami, kad nebrigztų; kerpama lygiagrečiai metmenų ir ataudų siūlams, o, jei tiriamos megztos medžiagos, lygiagrečiai stulpeliams ir eilutėms. Atskirti skirtingi pluoštai, sudedami į pasvertus svėrimo indelius ir toliau viskas daroma taip, kaip nurodyta II.8.1.II.9. Bandymo rezultatų apdorojimas ir išraiška.Kiekvieno komponento masės dalis išreiškiama bendroje mišinio masėje procentais. Rezultatai apskaičiuojami gryno sauso bandinio masei, taikant a prastinį korekcijos koeficientą bei b paruošiamojo apdorojimo metu prarastos masės korekcijos koeficientą.II.9.1. Gryno sauso pluošto masės procentinė dalis apskaičiuojama, neįvertinus masės nuostolių paruošiamojo apdorojimo metu, pagal šias formules:P% =100 mm+ m+ m=1+m+m3m1P% =100 mm+ m+ m=1 +m+ m3m2P% = 100 -P1% + P2%P1 %  švaraus sauso pirmojo komponento procentinė dalis;P2 %  švaraus sauso antrojo komponento procentinė dalis;P3 %  švaraus sauso trečiojo komponento procentinė dalis;m1  švaraus sauso pirmojo komponento masė;m2  švaraus sauso antrojo komponento masė;m3  švaraus sauso trečiojo komponento masė;II.9.2. Kiekvieno komponento procentinė dalis, taikant įprastinį korekcijos koeficientą ir, kai kuriais atvejais, paruošiamojo apdorojimo metu prarastos masės korekcijos koeficientą, apskaičiuojama remiantis I.8.2 pateiktomis formulėmis.III. TRIJŲ KOMPONENTŲ PLUOŠTŲ MIŠINIŲ KIEKYBINĖ ANALIZĖ TAIKANT MECHANINĮ IR CHEMINĮ ATSKYRIMO METODĄVisais įmanomais atvejais reikėtų taikyti mechaninį metodą. Prieš pradedant bet kokį atskirų komponentų cheminį apdorojimą, būtina atkreipti dėmesį į mechaniniu būdu atskirtų komponentų proporcijas.IV. METODŲ TIKSLUMASKiekvieno dviejų komponentų pluoštų mišinių analizės metodo tikslumas apibūdinamas rezultatų pasikartojimu (žiūrėkite direktyvos dėl kai kurių dviejų komponentų pluoštų tekstilės mišinių kiekybės analizės metodų II priedą).Tai siejasi su patikimumu, t. y. kai eksperimentų, atliktų skirtingose laboratorijose ar skirtingu laiku tais pačiais metodais tiriant identiškus homogeninius mišinius, rezultatų atitikimu.Pasikartojimas išreiškiamas rezultatų patikimumo ribomis, kai patikimumo lygis yra 95 %.Tai reiškia, kad tiriant identiškus ir homogeninius mišinius keletą kartų skirtingose laboratorijose tik penkiais atvejais iš šimto gaunami rezultatai, kurių skirtumai viršija leistiną ribą.Siekiant nustatyti trijų komponentų pluoštų mišinių analizės tikslumą įprastiniu būdu, taikomos tos pačios reikšmės, kaip ir dviejų komponentų pluoštų mišinių analizei.Žinant, jog visų keturių trijų komponentų pluoštų mišinių kiekybinės cheminės analizės variantų sąlyga yra dviejų bandinių tirpinimai (taikant pirmuosius tris variantus, imami du bandiniai, o taikant ketvirtąjį – tik vienas) ir simboliais E1 bei E2 pažymint dviejų komponentų pluoštų mišinių tyrimo metodų tikslumą, kiekvienos pluošto sudėtinės dalies rezultato tikslumas nurodytas lentelėje:VariantaiPluošto sudėtinės dalys | | 1 | 2 ir 3 | 4 |a | E1 | E1 | E1 |b | E2 | E1 + E2 | E1 + E2 |c | E1 + E2 | E2 | E1 + E2 |Jei taikomas ketvirtasis variantas, tikslumo laipsnis gali būti žemesnis, nei skaičiuojant pirmiau nurodytu metodu: pirmasis reagentas gali paveikti komponentų b ir c liekaną tuo apsunkindamas skaičiavimą.V. BANDYMŲ PROTOKOLASV.1. Nurodomi analizės atlikimo variantai (-as), metodai, reagentai ir korekcijos koeficientai.V.2. Smulkiai apibūdinamas specialus paruošiamasis apdorojimas (žr. 1.6).V.3. Pateikiami atskiri rezultatai ir jų aritmetinis vidurkis vienos dešimtosios tikslumu.V.4. Jei tik įmanoma, naudojant IV dalyje pateiktą lentelę, apskaičiuojamas metodo tikslumas kiekvienam komponentui.[1] d vertės pateiktos direktyvų dėl įvairių dviejų dalių mišinių analizės metodų atitinkamose dalyse.[2] d vertės pateiktos direktyvų dėl įvairių dviejų dalių mišinių analizės metodų atitinkamose dalyse.[3] d vertės pateiktos direktyvų dėl įvairių dviejų dalių mišinių analizės metodų atitinkamose dalyse.[4] d vertės pateiktos direktyvų dėl įvairių dviejų dalių mišinių analizės metodų atitinkamose dalyse.[5] d vertės pateiktos direktyvų dėl įvairių dviejų dalių mišinių analizės metodų atitinkamose dalyse.[6] d vertės pateiktos direktyvų dėl įvairių dviejų dalių mišinių analizės metodų atitinkamose dalyse.[7] d vertės pateiktos direktyvų dėl įvairių dviejų dalių mišinių analizės metodų atitinkamose dalyse.[8] d vertės pateiktos direktyvų dėl įvairių dviejų dalių mišinių analizės metodų atitinkamose dalyse.[9] d vertės pateiktos direktyvų dėl įvairių dviejų dalių mišinių analizės metodų atitinkamose dalyse.[10] d vertės pateiktos direktyvų dėl įvairių dviejų dalių mišinių analizės metodų atitinkamose dalyse.[11] d vertės pateiktos direktyvų dėl įvairių dviejų dalių mišinių analizės metodų atitinkamose dalyse.[12] Kur tai įmanoma, d3 eksperimentiniais metodais turėtų būti nustatytas iš anksto.--------------------------------------------------II PRIEDASKAI KURIŲ TRIJŲ KOMPONENTŲ PLUOŠTŲ MIŠINIŲ ATSKIRŲ KOMPONENTŲ MASĖS PROCENTINĖS DALIES SKAIČIAVIMO, REMIANTIS I PRIEDO I.8.1 PUNKTE APRAŠYTAIS VARIANTAIS, PAVYZDŽIAIImamas toks kokybinės analizės metu nustatytų sudėtinių dalių mišinys: 1. iškaršta vilna; 2. nailonas (poliamidinis pluoštas); 3. nebalinta medvilnė.1 VARIANTASTaikant šį variantą, t. y. imant du skirtingus bandinius, iš pirmo pašalinant komponentą a (a = vilna), iš antro komponentą b (b = poliamidinis pluoštas), gaunami rezultatai apskaičiuojami taip:1.Pirmo sauso bandinio masė po paruošiamojo apdorojimo | (m1) | = 1,6000 g |2.Sauso likučio masė po apdorojimo šarminiu natrio hipochlorito tirpalu (poliamidinis pluoštas + medvilnė) | (r1) | = 1,4166 g. |3.Antro sauso bandinio masė po paruošiamojo apdorojimo | (m2) | = 1,8000 g. |4.Sauso likučio masė po apdorojimo skruzdžių rūgštimi (vilna + medvilnė) | (r2) | = 0,9000 g. |Tiriamą mišinį veikiant šarminiu natrio hipochloritu, poliamidinio pluošto masė nesikeičia, o nebalintos medvilnės sumažėja 3 %, taigi d1 = 1,0 o d2 = 1,03.Veikiant skruzdžių rūgštimi, nepakinta nei vilnos, nei nebalintos medvilnės masė, tad d3 ir d4 = 1,0.Jeigu cheminės analizės duomenys ir korekcijos koeficientas I priedo I.8.1.1 yra pakeičiami kitais vienetais, gaunamas toks rezultatas:P% (vilna) =1.031.01.41661.60000.90001.80001 -× 100 = 10.30P% (poliamidinis pluoštas) =- 1.0 ×+×1.01.0× 100 = 50.00P% (medvilnė) = 100 -= 39.70Įvairių sausų pluoštų procentinės dalys mišinyje yra:Vilnos | 10,30 % |Poliamidinio | 50,00 % |Medvilnės | 39,70 % |Šios procentinės dalys turi būti atitinkamai koreguojamos pagal I priedo I.8.2 pateiktas formules, taikant ir drėgmės atstatymo sutartinius dydžius, ir paruošiamojo apdorojimo metu prarastos masės korekcijos koeficientą.Kaip nurodoma direktyvos dėl tekstilės pavadinimų II priede, taikomi tokie įprastiniai korekcijos koeficientai: iškarštai vilnai – 17,0 %, poliamidiniam pluoštui – 6,25 %, medvilnei – 8,5 %; nebalinta medvilnė, taikant paruošiamąjį apdorojimą šviesiuoju petrolio eteriu ir vandeniu, praranda 4 % masės. Taigi:P% (vilna) =10.30 ×10010.30 ×100+ 50.00 ×100+ 39.70 ×100× 100 = 10.97P% (poliamidinis pluoštas) =50.00 ×100× 100 = 48.37P% (medvilnė) = 100 -= 40.66Mišinio sudėtis yra tokia:Poliamidinis pluoštas | 48,4 % |Medvilnė | 40,6 % |Vilna | 11,0 % || 100,0 % |4 VARIANTASImamas tekstilės pluoštų mišinys, kuris, atlikus kokybinę cheminę analizę, pasirodė esąs tokios sudėties: iškaršta vilna, viskozė, nebalinta medvilnė.Tarkime, jog taikant 4 variantą, kai iš vieno bandinio paeiliui pašalinami du sudėtiniai mišinio komponentai, gauname tokį rezultatą:1.Sauso bandinio masė po apdorojimo | (m1) | = 1,6000 g. |2.Sauso likučio masė po pirmojo apdorojimo šarminiu natrio hipochlorito tirpalu (viskozė + medvilnė) | (r1) | = 1,4166 g. |3.Sauso likučio masė po likučio r1 antrojo apdorojimo cinko chloridu, skruzdžių rūgštimi (medvilnė) | (r2) | = 0,6630 g. |Veikiant šarminiu natrio hipochloritu, nesikeičia viskozės masė; nebalintos medvilnės masė sumažėja 3 %, taigi d1 = 1,0, o d2 = 1,03.Cinko chlorido ar skruzdžių rūgšties poveikis 4 % padidina medvilnės masę, tad d3 = (1,03×0,96) = 0,9888 suapvalintas iki 0,99 (d3 rodiklis laikomas pirmu ir antru reagentu veikiamo trečiojo komponento prarastos arba padidėjusios masės korekcijos koeficientas).Jeigu cheminės analizės duomenys ir korekcijos koeficientas I priedo I.8.1.4 pateiktose formulėse yra pakeičiami kitais vienetais, rezultatas yra toks:P% (viskozė) =× 100 -× 40.98 = 48.75%P% (medvilnė) =× 100 = 41.02%P% (vilna) = 100 -= 10.23%Kaip jau buvo nurodyta pirmajame variante, šios procentinės dalys turi būti koreguojamos taikant I priedo I.8.2 nurodytas formules.P% (vilna) =10.23 ×10010.23 ×100+ 48.75 ×100+ 41.02 ×100× 100 = 10.57%P% (viskozė) =48.75 ×100× 100 = 48.65%P% (medvilnė) = 100 -= 40.78%Taigi mišinio sudėtis yra tokia:Viskozė | 48,6 % |Medvilnė | 40,8 % |Vilna | 11,0 % || 100,0 % |--------------------------------------------------III PRIEDASTIPINIŲ TRIJŲ KOMPONENTŲ MIŠINIŲ, KURIEMS GALI BŪTI TAIKOMI BENDRIJOS DVIEJŲ KOMPONENTŲ MIŠINIAMS ANALIZUOTI SKIRTI METODAI, LENTELĖ(Iliustravimui)Mišinio Nr. | Komponento pluoštai | Variantas [1] | Bendrijos dviejų komponentų mišinių analizės metodo numeris ir reagentas |1-asis komponentas | 2-asis komponentas | 3-asis komponentas |1. | vilna arba gyvūno plaukai | viskozė, vario amoniakinis arba tam tikrų tipų modalinis pluoštas | medvilnė | 1 ir (arba) 4 | 2(šarminis natrio hipochloritas)ir 3(cinko chloridas, skruzdžių rūgštis) |2. | vilna arba gyvūno plaukai | poliamidinis 6 arba 6.6 | medvilnė, viskozė, vario amoniakinis arba modalinis pluoštas | 1 ir (arba) 4 | 2(šarminis natrio hipochloritas)ir 4(skruzdžių rūgštis 80 % m/m) |3. | vilna, gyvūno plaukai arba šilkas | tam tikri chloropluoštai | viskozė, vario amoniakinis, modalinis pluoštas arba medvilnė | 1 ir (arba) 4 | 2(šarminis natrio hipochloritas)ir 9(anglies disulfidas, acetonas 55,5, 44,5 m/m) |4. | vilna arba gyvūno plaukai | poliamidinis 6 arba 6.6 | poliesterinis, polipropileninis, akrilinis arba stiklo pluoštas | 1 ir (arba) 4 | 2(šarminis natrio hipochloritas)ir 4(skruzdžių rūgštis 80 % m/m) |5. | vilna, gyvūno plaukai arba šilkas | tam tikri chloropluoštai | poliesterinis, akrilinis, poliamidinis arba stiklo pluoštas | 1 ir (arba) 4 | 2(šarminis natrio hipochloritas)ir 9(anglies disulfidas, acetonas 55,5, 44,5 m/m) |6. | šilkas | vilna arba gyvūno plaukai | poliesterinis | 2 | 11(sieros rūgštis 75 % m/m)ir 2(šarminis natrio hipochloritas) |7. | poliamidinis 6 arba 6.6 | akrilinis pluoštas | medvilnė, viskozė, vario amoniakinis arba modalinis pluoštas | 1 ir (arba) 4 | 4(skruzdžių rūgštis 80 % m/m)ir 8(dimetilformamidas) |8. | tam tikri chloropluoštai | poliamidinis 6 arba 6.6 | medvilnė, viskozė, vario amoniakinis arba modalinis pluoštas | 1 ir (arba) 4 | 8(dimetilformamidas)ir 4(skruzdžių rūgštis 80 % m/m)arba 9(anglies disulfidas, acetonas 55,5, 44,5 m/m)ir 4(skruzdžių rūgštis 80 % m/m) |9. | akrilinis | poliamidinis 6 arba 6.6 | poliesterinis | 1 ir (arba) 4 | 8(dimetilformamidas)ir 4(skruzdžių rūgštis 80 % m/m) |10. | acetatinis | poliamidinis 6 arba 6.6 | medvilnė, viskozė, vario amoniakinis arba modalinis pluoštas | 4 | 1(acetonas)ir 4(skruzdžių rūgštis 80 % m/m) |11. | tam tikri chloropluoštai | akrilinis | poliamidinis | 2 ir (arba) 4 | 9(anglies disulfidas, acetonas 55,5, 44,5 m/m)ir 8(dimetilformamidas) |12. | tam tikri chloropluoštai | poliamidinis 6 arba 6.6 | akrilinis | 1 ir (arba) 4 | 9(anglies disulfidas, acetonas 55,5, 44,5 m/m)ir 4(skruzdžių rūgštis 80 % m/m) |13. | poliamidinis 6 arba 6.6 | viskozė, vario amoniakinis, modalinis pluoštas arba medvilnė | poliesterinis | 4 | 4(skruzdžių rūgštis 80 % m/m)ir 7(sieros rūgštis 75 % m/m) |14. | acetatinis | viskozė, vario amoniakinis, modalinis pluoštas arba medvilnė | poliesterinis | 4 | 1(acetonas)ir 7(sieros rūgštis 75 % m/m) |15. | akrilinis | viskozė, vario amoniakinis, modalinis pluoštas arba medvilnė | poliesterinis | 4 | 8(dimetilformamidas)ir 7(sieros rūgštis 75 % m/m) |16 | acetatinis | vilna, gyvūno plaukai arba šilkas | medvilnė, viskozė, vario amoniakinis, modalinis, poliamidinis, poliesterinis, akrilinis pluoštas | 4 | 1(acetonas)ir 2(šarminis natrio hopochloritas) |17. | triacetatinis | vilna, gyvūno plaukai arba šilkas | medvilnė, viskozė, vario amoniakinis, modalinis, poliamidinis, poliesterinis, akrilinis pluoštas | 4 | 6(dichlormetanas)ir 2(šarminis natrio hipochloritas) |18. | akrilinis | vilna, gyvūno plaukai arba šilkas | poliesterinis | 1 ir (arba) 4 | 8(dimetilformamidas)ir 2(šarminis natrio hipochloritas) |19. | akrilinis | šilkas | vilna arba gyvūno plaukai | 4 | 8(dimetilformamidas)ir 1(sieros rūgžtis 75 % m/m) |20. | akrilinis | vilna, gyvūno plaukai arba šilkas | medvilnė, viskozė, vario amoniakinis arba modalinis pluoštas | 1 ir (arba) 4 | 8(dimetilformamidas)ir 2(šarminis natrio hipochloritas) |21. | vilna, gyvūno plaukai arba šilkas | medvilnė, viskozė, modalinis, vario amoniakinis pluoštas | poliesterinis | 4 | 2(šarminis natrio hipochloritas)ir 7(sieros rūgštis 75 % m/m) |22. | viskozė, vario amoniakinis arba tam tikrų tipų modalinis pluoštas | medvilnė | poliesterinis | 2 ir (arba) 4 | 3(cinko chloridas, skruzdžių rūgštis)ir 7(sieros rūgštis 75 % m/m) |23. | akrilinis | viskozė, vario amoniakinis arba tam tikrų tipų modalinis pluoštas | medvilnė | 4 | 8(dimetilformamidas)ir 3(cinko chloridas, skruzdžių rūgštis) |24 | tam tikri chloropluoštai | viskozė, vario amoniakinis arba tam tikrų tipų modalinis pluoštas | medvilnė | 1 ir (arba) 4 | 9(anglies disulfidas, acetonas 55,5, 44,5 m/m)ir 3(cinko chloridas, skruzdžių rūgštis)arba 8(dimetilformamidas)ir 3(cinko chloridas, skruzdžių rūgštis) |25. | acetatinis | viskozė, vario amoniakinis arba tam tikrų tipų modalinis pluoštas | medvilnė | 4 | 1(acetonas)ir 3(cinko chloridas, skruzdžių rūgštis) |26. | triacetatinis | viskozė, vario amoniakinis arba tam tikrų tipų modalinis pluoštas | medvilnė | 4 | 6(dichlormetanas)ir 3(cinko chloridas, skruzdžių rūgštis) |27. | acetatinis | šilkas | vilna arba gyvūno plaukai | 4 | 1(acetonas)ir 11(sieros rūgštis 75 % m/m) |28. | triacetatinis | šilkas | vilna arba gyvūno plaukai | 4 | 6(dichlormetanas)ir 11(sieros rūgštis 75 % m/m) |29. | acetatinis | akrilinis | medvilnė, viskozė, vario amoniakinis arba modalinis pluoštas | 4 | 1(acetonas)ir 8(dimetilformamidas) |30. | triacetatinis | akrilinis | medvilnė, viskozė, vario amoniakinis arba modalinis pluoštas | 4 | 6(dichlormetanas)ir 8(dimetilformamidas) |31. | triacetatinis | poliamidinis 6 arba 6.6 | medvilnė, viskozė, vario amoniakinis arba modalinis pluoštas | 4 | 6(dichlormetanas)ir 4(skruzdžių rūgštis 80 % m/m) |32 | triacetatinis | medvilnė, viskozė, vario amoniakinis arba modalinis pluoštas | poliesterinis | 4 | 6(dichlormetanas)ir 7(sieros rūgštis 75 % m/m) |33. | acetatinis | poliamidinis 6 arba 6.6 | poliesterinis arba akrilinis | 4 | 1(acetonas)ir 4(skruzdžių rūgštis 80 % m/m) |34. | acetatinis | akrilinis | poliesterinis | 4 | 1(acetonas)ir 8(dimetilformamidas) |35 | tam tikri chloropluoštai | medvilnė, viskozė, vario amoniakinis arba modalinis pluoštas | poliesterinis | 4 | 8(dimetilformamidas)ir 7(sieros rūgštis 75 % m/m)arba 9(anglies disulfidas, acetonas 55,5/44,5 m/m)ir 7(sieros rūgštis 75 % m/m) |[1] Naudojant 4 variantą, pirmiausia pašalinti pirmąjį komponentą pirmojo reagento pagalba.--------------------------------------------------


title: 1993 m. birželio 14 d. Tarybos direktyva 93/29/EEB dėl dviračių arba triračių motorinių transporto priemonių valdymo mechanizmų, signalinių lempučių ir rodytuvų identifikavimo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31993L0029

Oficialusis leidinys L 188 , 29/07/1993 p. 0001 - 0010 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 7 tomas 4 p. 0207  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 7 tomas 4 p. 0207

		Tarybos direktyva 93/29/EEB1993 m. birželio 14 d.dėl dviračių arba triračių motorinių transporto priemonių valdymo mechanizmų, signalinių lempučių ir rodytuvų identifikavimoEUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 100a straipsnį,atsižvelgdama į 1992 m. birželio 30 d. Tarybos direktyvą 92/61/EEB dėl dviračių ir triračių motorinių transporto priemonių tipo patvirtinimo [1],atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą [2],bendradarbiaudama su Europos Parlamentu [3],atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [4],kadangi vidaus rinką sudaro teritorija be vidaus sienų, kurioje užtikrintas laisvas prekių, asmenų, paslaugų ir kapitalo judėjimas; kadangi tuo tikslu būtina priimti atitinkamas priemones;kadangi dviračių arba triračių motorinių transporto priemonių valdymo mechanizmų, signalinių lempučių ir rodytuvų atžvilgiu kiekvienoje valstybėje narėje dviratės arba triratės motorinės transporto priemonės turi atitikti tam tikras technines charakteristikas, numatytas privalomose nuostatose, kurios įvairiose valstybėse narėse yra skirtingos; kadangi dėl jų skirtumų šios nuostatos trukdo plėtoti prekybą Bendrijoje;kadangi šias vidaus rinkos funkcionavimo kliūtis galima pašalinti, jei visos valstybės narės vietoj nacionalinių taisyklių taikys vienodus reikalavimus;kadangi būtina nustatyti suderintus dviračių arba triračių motorinių transporto priemonių valdymo mechanizmams, signalinėms lemputėms ir rodytuvams taikomus reikalavimus, siekiant suteikti galimybę kiekvienai šių transporto priemonių rūšiai pritaikyti Direktyvoje 92/61/EEB nustatytą tipo patvirtinimo ir komponentų tipo patvirtinimo tvarką;kadangi, atsižvelgiant į siūlomų įgyvendinti šios srities priemonių apimtį ir poveikį, šioje direktyvoje numatytos Bendrijos priemonės yra būtinos ir turės lemiamos reikšmės iškeltam tikslui pasiekti, t. y. nustatyti Bendrijos transporto priemonių tipo patvirtinimą; kadangi valstybės narės individualiai negali atitinkamu būdu to tikslo pasiekti;kadangi siekiant palengvinti patekimą į Bendrijai nepriklausančių valstybių rinkas, iškyla būtinybė pasiekti šios direktyvos ir Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos Reglamento Nr. 60 reikalavimų lygiavertiškumo,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisŠi direktyva taikoma identifikuojant visų rūšių transporto priemonių, kurių apibrėžimas pateiktas Direktyvos 92/61/EEB 1 straipsnyje, valdymo mechanizmus, signalines lemputes ir rodytuvus.2 straipsnisDviračių arba triračių motorinių transporto priemonių valdymo mechanizmų, signalinių lempučių ir rodytuvų identifikavimo atžvilgiu komponentų tipo patvirtinimo suteikimo tvarka bei laisvo tokių transporto priemonių judėjimo sąlygos nustatytos Direktyvos 92/61/EEB II ir III skyriuose.3 straipsnisPagal Direktyvos 92/61/EEB 11 straipsnio nuostatas pripažįstamas šios direktyvos ir UN/ECE Reglamento Nr. 60 (E/ECE/TRANS/505 - Add. 59) reikalavimų lygiavertiškumas.Komponentų tipo patvirtinimą suteikiančios valstybių narių valdžios institucijos pripažįsta pagal pirmiau minėto Reglamento Nr. 60 reikalavimus suteiktus patvirtinimus bei komponentų tipo patvirtinimo ženklus ir vertina juos kaip pagal šios direktyvos reikalavimus išduotų patvirtinimų alternatyvą.4 straipsnisŠią direktyvą galima iš dalies keisti pagal Direktyvos 70/156/EEB [5]13 straipsnį, siekiant:- zahrnula změny předpisu EHK uvedeného v článku 3,- suderinti priedus su technikos pažanga.5 straipsnis1. Valstybės narės priima ir paskelbia nuostatas, kurios, įsigaliojusios ne vėliau kaip iki 1994 m. gruodžio 14 d., įgyvendina šią direktyvą. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.Valstybės narės, tvirtindamos šias nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.Dėl priežasčių, susijusių su valdymo mechanizmų, signalinių lempučių ir rodytuvų identifikavimu, nuo pirmojoje pastraipoje nurodytos dienos valstybės narės negali drausti pradėti eksploatuoti šios direktyvos reikalavimų atitinkančių transporto priemonių.Pirmojoje pastraipoje nurodytas nuostatas jos taiko nuo 1995 m. birželio 14 d.2. Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų nuostatų tekstus.6 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Liuksemburge, 1993 m. birželio 14 d.Tarybos varduPirmininkasJ. Trøjborg[1] OL L 225, 1992 8 10, p. 72.[2] OL C 293, 1992 11 9, p. 5.[3] OL C 21, 1993 1 25, p. 96 ir OL C 150, 1993 5 31.[4] OL C 73, 1993 3 15, p. 22.[5] OL L 42, 1970 2 23, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 92/53/EEB (OL L 225, 1992 8 10, p. 1).--------------------------------------------------I PRIEDASDVIRAČIŲ ARBA TRIRAČIŲ TRANSPORTO PRIEMONIŲ KOMPONENTO TIPO PATVIRTINIMO REIKALAVIMAI, SUSIJĘ SU JŲ VALDYMO MECHANIZMŲ, SIGNALINIŲ LEMPUČIŲ IR RODYTUVŲ IDENTIFIKAVIMU1. APIBRĖŽIMAIŠioje direktyvoje:1.1. "valdymo mechanizmas" reiškia bet kurią vairuotojo tiesiogiai įjungiamą transporto priemonės arba komponento dalį, kuri sukelia transporto priemonės arba vienos jos dalies būklės ar darbo pasikeitimą;1.2. "signalinė lemputė" reiškia signalą, parodantį, kad įtaisas įsijungė, kad jis dirba arba kad esama pagrindo manyti, jog yra gedimas arba kad įrenginys neveikia;1.3. "rodytuvas" reiškia įrenginį, kuris teikia informaciją apie sklandų sistemos ar jos dalies darbą arba būseną, pavyzdžiui, skysčio lygį;1.4. "ženklas" reiškia metmenis, kurie suteikia galimybę identifikuoti valdymo mechanizmą, signalinę lemputę arba rodytuvą.2. REIKALAVIMAI2.1. IdentifikavimasSkirsnyje 2.1.5 nurodyti valdymo mechanizmai, signalinės lemputės ir rodytuvai, juos įrengus transporto priemonėje, identifikuojami pagal šiuos reikalavimus.2.1.1. Šie ženklai aiškiai išsiskiria iš fono, jie yra arba ryškūs tamsiame fone, arba tamsūs ryškiame fone.2.1.2. Ženklai yra ant valdymo mechanizmo arba prie pat jo ar signalinės lemputės, kurią reikia identifikuoti. Kai tai padaryti nėra galimybės, ženklas ir valdymo mechanizmas arba signalinė lemputė sujungiami nepertraukiamu kuo trumpesniu brūkšniu.2.1.3. Pagrindinių žibintų ilgąsias šviesas žymi lygiagretūs horizontalūs šviesos spinduliai, o artimųjų šviesų žibintus - žemyn nukreipti lygiagretūs šviesos spinduliai.2.1.4. Naudojant optinėse signalinėse lemputėse, toliau išvardytos spalvos reiškia:—raudona | pavojus, |—geltona | atsargiai, |—žalia | saugu. |Mėlyna spalva skirta tik pagrindinių žibintų ilgųjų šviesų signalinėms lemputėms.2.1.5. Ženklų paskirtis ir identifikavimas+++++ TIFF +++++1 brėžinysŽibintų valdymas — žibintų tolimosios šviesosSignalinės lemputės spalva mėlyna.+++++ TIFF +++++2 brėžinysŽibintų valdymas — artimųjų šviesų žibintaiSignalinės lemputės spalva žalia.+++++ TIFF +++++3 brėžinysPosūkių rodiklisSignalinės lemputės spalva žalia.+++++ TIFF +++++4 brėžinysPavojaus signalo įtaisasDvi galimybės:- greta yra identifikavimo signalas.Signalinės lemputės spalva raudona.Arba- tuo pat metu veikia posūkių rodikliai (abi 3 brėžinyje pavaizduotos rodyklės).+++++ TIFF +++++5 brėžinysRankinis droselisSignalinės lemputės spalva geltona.+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++6 brėžinysGarso signalo įtaisas7 brėžinysKuro lygisSignalinės lemputės spalva geltona.+++++ TIFF +++++8 brėžinysVariklio aušinamojo skysčio temperatūraSignalinės lemputės spalva raudona.+++++ TIFF +++++9 brėžinysAkumuliatoriaus įkrovaSignalinės lemputės spalva raudona.+++++ TIFF +++++10 brėžinysVariklio alyvaSignalinės lemputės spalva raudona.+++++ TIFF +++++11 brėžinysPriekinis rūko žibintas (3)Signalinės lemputės spalva žalia.+++++ TIFF +++++12 brėžinysUžpakalinis rūko žibintas (3)Signalinės lemputės spalva geltona.+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++13 brėžinysDyzelinio variklio uždegimas arba išjungimas, taikoma kontrolė, kai įrenginys nenaudojamas14 brėžinysDyzelinio variklio uždegimas arba išjungimo kontrolė, kai įrenginys veikia15 brėžinysBendrojo apšvietimo jungiklisSignalinės lemputės spalva žalia.+++++ TIFF +++++16 brėžinysApšvietimo jungiklis(gali būti sujungtas su (šoninių gabaritinių) žibintų valdymo pozicija)Signalinės lemputės spalva žalia.+++++ TIFF +++++17 brėžinysStovėjimo šviesos žibintaiSignalinės lemputės spalva žalia.+++++ TIFF +++++18 brėžinysNeutraliosios padėties pavarų dėžės rodytuvasSignalinės lemputės spalva žalia.+++++ TIFF +++++19 brėžinysElektrinis starterisPastabos:() Visa ženklo vidinė pusė gali būti tamsios spalvos.() Tamsiąją šio ženklo dalį galima pakeisti jo siluetu; tada visa balta šios diagramos dalis gali būti tamsios spalvos.() Jei priekinius ir užpakalinius rūko žibintus kontroliuoja vienas valdymo mechanizmas, jam identifikuoti naudojamas "priekinio rūko žibinto" ženklas.--------------------------------------------------II PRIEDAS--------------------------------------------------