title: 2003 m. birželio 3 d. Tarybos direktyva 2003/48/EB dėl palūkanų, gautų iš taupymo pajamų, apmokestinimo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

32003L0048

Oficialusis leidinys L 157 , 26/06/2003 p. 0038 - 0048

		Tarybos direktyva 2003/48/EB2003 m. birželio 3 d.dėl palūkanų, gautų iš taupymo pajamų, apmokestinimoEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į 94 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą [1],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [2],atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [3],kadangi:(1) Sutarties straipsniai nuo 56 iki 60 garantuoja laisvą kapitalo judėjimą.(2) Taupymo pajamos, gautos kaip palūkanų mokėjimai už skolinius reikalavimus, yra apmokestinamos pajamos visų valstybių narių rezidentams.(3) Remiantis Sutarties 58 straipsnio 1 dalimi, valstybės narės turi teisę taikyti atitinkamas savo mokesčių įstatymų nuostatas, pagal kurias atsiranda skirtumas tarp mokesčių mokėtojų dėl jų skirtingos padėties gyvenamosios vietos arba kapitalo investavimo vietos atžvilgiu, ir imtis visų reikalingų priemonių, kad būtų užkirstas kelias nacionalinių įstatymų ir kitų teisės aktų pažeidimams, ypač apmokestinimo srityje.(4) Remiantis Sutarties 58 straipsnio 3 dalimi, valstybių narių mokesčių įstatymų nuostatos, skirtos užkirsti kelią piktnaudžiavimui ar sukčiavimui, neturėtų būti naudojamos laisvo kapitalo ir mokėjimų judėjimo, nustatyto Sutarties 56 straipsnyje, savavališkam diskriminavimui ar paslėptam suvaržymui.(5) Nesant jokio nacionalinių mokesčių sistemų suderinimo apmokestinant taupymo pajamas, gautas kaip palūkanų mokėjimai, ypač kiek tai susiję su požiūriu į palūkanas, kurias gauna ne rezidentai, valstybių narių rezidentai dažnai gali išvengti bet kokio palūkanų, kurias jie gauna kitoje valstybėje narėje, apmokestinimo jų gyvenamosios vietos valstybėje narėje.(6) Ši situacija iškreipia kapitalo judėjimą tarp valstybių narių, o tai yra nesuderinama su vidaus rinka.(7) Ši direktyva grindžiama sutarimu, pasiektu Santa Marija de Feira Europos Vadovų Taryboje 2000 m. birželio 19 ir 20 d. bei vėlesniuose Ecofin Tarybos posėdžiuose 2000 m. lapkričio 26 ir 27 d., 2001 m. gruodžio 13 d. ir 2003 m. sausio 21 d.(8) Galutinis šios direktyvos tikslas yra pasiekti, kad taupymo pajamos kaip palūkanų mokėjimai, kurie mokami vienoje valstybėje narėje faktiškiesiems savininkams, kurie yra fiziniai asmenys, kitos valstybės narės rezidentai, būtų veiksmingai apmokestinami pagal pastarosios valstybės narės įstatymus.(9) Šios direktyvos tikslą geriausiai galima pasiekti nukreipiant palūkanas, kurias valstybėse narėse įsisteigę ekonominės veiklos vykdytojai moka faktiškiesiems savininkams ar garantuoja naudai faktiškųjų savininkų, kurie yra fiziniai asmenys, kitos valstybės narės rezidentai.(10) Kadangi šios direktyvos tikslo valstybės narės negali deramai pasiekti, nes nėra nacionalinių taupymo pajamų apmokestinimo sistemų suderinimo, ir todėl jis gali būti geriau pasiektas Bendrijos lygiu, Bendrija gali priimti priemones pagal Sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą. Laikantis tame straipsnyje nustatyto proporcingumo principo, kad būtų pasiekti minėti tikslai, ši direktyva nereglamentuoja didesnės nei būtina srities.(11) Mokėjimų tarpininkas yra ekonominės veiklos vykdytojas, kuris moka palūkanas arba garantuoja palūkanų mokėjimą tiesioginei faktiškojo savininko naudai.(12) Apibrėžiant palūkanų mokėjimo sąvoką ir mokėjimų tarpininko mechanizmą, tam tikrais atvejais turėtų būti daroma nuoroda į 1985 m. gruodžio 20 d. Tarybos direktyvą 85/611/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su kolektyvinio investavimo į perleidžiamuosius vertybinius popierius, subjektais, derinimo [4].(13) Šios direktyvos reglamentavimo sritis turėtų apsiriboti taupymo pajamų, gautų kaip palūkanų mokėjimai už skolinius reikalavimus, apmokestinimu, išskiriant, inter alia, klausimus, susijusius su pensijų ir draudimo išmokų apmokestinimu.(14) Galutinis tikslas – veiksmingas palūkanų mokėjimų apmokestinimas faktiškojo savininko gyvenamosios vietos valstybėje narėje mokesčių tikslais, gali būti pasiektas keičiantis informacija apie palūkanų mokėjimus tarp valstybių narių.(15) 1977 m. gruodžio 19 d. Tarybos direktyva 77/799/EEB dėl valstybių narių kompetentingų institucijų tarpusavio pagalbos tiesioginio ir netiesioginio apmokestinimo srityje [5] jau yra pagrindas valstybėms narėms keistis informacija mokesčių tikslais apie pajamas, kurioms taikoma ši direktyva. Ji turėtų ir toliau galioti tokiam keitimuisi informacija kartu su šia direktyva tiek, kiek ši direktyva nuo jos nenukrypsta.(16) Automatinis keitimasis informacija tarp valstybių narių apie palūkanų mokėjimus, kuriems taikoma ši direktyva, leidžia veiksmingai apmokestinti tuos mokėjimus faktiškojo savininko gyvenamosios vietos valstybėje narėje pagal tos šalies nacionalinius įstatymus. Todėl būtina nustatyti, kad valstybėms narėms, kurios keičiasi informacija pagal šią direktyvą, neturėtų būti leidžiama apsiriboti keitimusi informacija, nustatyta Direktyvos 77/799/EEB 8 straipsnyje.(17) Atsižvelgiant į struktūrinius skirtumus, Austrija, Belgija ir Liuksemburgas negali taikyti automatinio keitimosi informacija tuo pačiu metu kaip kitos valstybės narės. Pereinamuoju laikotarpiu atsižvelgiant į tai, kad išskaičiuojamasis mokestis gali užtikrinti minimalų veiksmingo apmokestinimo lygį, ypač tarifui laipsniškai didėjant iki 35 %, šios trys valstybės narės turėtų taikyti išskaičiuojamąjį mokestį taupymo pajamoms, kurioms taikoma ši direktyva.(18) Siekiant išvengti skirtingų sąlygų taikymo, Austrija, Belgija ir Liuksemburgas neturėtų taikyti automatinio keitimosi informacija tol, kol Šveicarijos Konfederacija, Andoros Kunigaikštystė, Lichtenšteino Kunigaikštystė, Monako Kunigaikštystė ir San Marino Respublika neužtikrins veiksmingo keitimosi informacija apie palūkanų mokėjimus, kai to reikalaujama.(19) Šios valstybės narės turėtų pervesti palūkanų faktiškojo savininko gyvenamosios vietos valstybei narei didesniąją dalį savo išskaičiuojamojo mokesčio pajamų.(20) Šios valstybės narės turėtų numatyti procedūrą, leidžiančią faktiškiesiems savininkams, kitų valstybių narių rezidentams mokesčių tikslais, išvengti šio išskaičiuojamojo mokesčio, įgaliojant jų mokėjimų tarpininką pranešti apie palūkanų mokėjimus arba pateikiant pažymą, išduotą jų gyvenamosios vietos valstybės narės mokesčių tikslais kompetentingos institucijos.(21) Faktiškojo savininko gyvenamosios vietos valstybė narė mokesčių tikslais turėtų užtikrinti panaikinimą bet kokio dvigubo palūkanų mokėjimų apmokestinimo, galinčio atsirasti imant šį išskaičiuojamąjį mokestį šioje direktyvoje nustatyta tvarka. Ji turėtų tai daryti kredituodama šį išskaičiuojamąjį mokestį iki sumos, kurią reikia sumokėti jos teritorijoje, ir atlygindama faktiškajam savininkui bet kokį išskaičiuoto mokesčio perviršį. Tačiau vietoj šio mokesčio kredito mechanizmo ji gali taikyti išskaičiuojamojo mokesčio grąžinimą.(22) Siekiant išvengti rinkos žlugdymo, pereinamojo laikotarpio metu ši direktyva neturėtų būti taikoma palūkanoms, mokamoms už tam tikrus apyvartinius skolos vertybinius popierius.(23) Ši direktyva neturėtų kliudyti valstybėms narėms imti kitų rūšių nei minima šioje direktyvoje išskaičiuojamojo mokesčio nuo jų teritorijose atsirandančių palūkanų.(24) Kol Jungtinės Amerikos Valstijos, Šveicarija, Andora, Lichtenšteinas, Monakas, San Marinas ir atitinkamos priklausomos ar asocijuotos valstybių narių teritorijos netaiko priemonių, kurios yra lygiavertės arba tokios pat kaip numatytos šioje direktyvoje, kapitalo nutekėjimas į šias šalis ir teritorijas gali kelti pavojų jos tikslų įgyvendinimui. Todėl būtina, kad ši direktyva būtų taikoma nuo tos pačios dienos, kurią visos šios šalys ir teritorijos pradeda taikyti tokias priemones.(25) Komisija turėtų kas tris metus teikti ataskaitą apie šios direktyvos veikimą ir siūlyti Tarybai pakeitimus, kurie pasirodys reikalingi siekiant geriau užtikrinti veiksmingą taupymo pajamų apmokestinimą ir pašalinti nepageidaujamus konkurencijos iškraipymus.(26) Ši direktyva paiso pagrindinių teisių ir principų, kurie yra pripažįstami Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:I SKYRIUSĮŽANGINĖS NUOSTATOS1 straipsnisTikslas1. Galutinis šios direktyvos tikslas yra pasiekti, kad taupymo pajamos, kurios kaip palūkanų mokėjimai mokami vienoje valstybėje narėje faktiškiesiems savininkams, kurie yra fiziniai asmenys, kitos valstybės narės rezidentai mokesčių tikslais, būtų veiksmingai apmokestinamos pagal pastarosios valstybės narės įstatymus.2. Valstybės narės imasi reikiamų priemonių užtikrinti, kad šiai direktyvai įgyvendinti reikalingos užduotys būtų atliekamos jų teritorijoje įsisteigusių mokėjimų tarpininkų, nepriklausomai nuo skolinių reikalavimų, dėl kurių atsiranda palūkanos, skolininko įsisteigimo vietos.2 straipsnisFaktiškojo savininko apibrėžimas1. Šioje direktyvoje "faktiškasis savininkas" – bet koks fizinis asmuo, kuriam mokamos palūkanos, arba kuriam palūkanų mokėjimas yra garantuojamas, nebent jis įrodo, kad mokėjimas nebuvo gautas ar garantuotas jo paties naudai, tai yra:a) jis veikia kaip mokėjimų tarpininkas, kaip apibrėžta 4 straipsnio 1 dalyje; arbab) jis veikia juridinio asmens, subjekto, kurio pelnas yra apmokestinamas pagal bendruosius verslo apmokestinimo susitarimus, KIPVPS, įgalioto pagal Direktyvą 85/611/EEB, arba subjekto, minimo šios direktyvos 4 straipsnio 2 dalyje, vardu ir, pastaruoju atveju, atskleidžia to subjekto pavadinimą ir adresą palūkanų mokėjimą atliekančiam ekonominės veiklos vykdytojui, o pastarasis perduoda tokią informaciją įsisteigimo valstybės narės kompetentingai institucijai; arbac) jis veikia vardu kito fizinio asmens, kuris yra faktiškasis savininkas, ir atskleidžia mokėjimų tarpininkui to faktiškojo savininko tapatybę pagal 3 straipsnio 2 dalį.2. Jei mokėjimų tarpininkas turi informacijos, iš kurios galima spręsti, kad fizinis asmuo, kuriam mokamos palūkanos arba kuriam palūkanų mokėjimas yra garantuojamas, galbūt nėra faktiškasis savininkas, ir tam fiziniam asmeniui netaikomas nei 1 straipsnio dalies a punktas, nei 1 straipsnio dalies b punktas, jis imasi pagrįstų žingsnių faktiškojo savininko tapatybei nustatyti pagal 3 straipsnio 2 dalį. Jei mokėjimų tarpininkas negali identifikuoti faktiškojo savininko, jis laikys tą fizinį asmenį faktiškuoju savininku.3 straipsnisFaktiškųjų savininkų tapatybė ir gyvenamoji vieta1. Kiekviena valstybė narė savo teritorijoje priima ir užtikrina taikymą reikalingų procedūrų, leidžiančių mokėjimų tarpininkui identifikuoti faktiškuosius savininkus ir jų rezidavimo vietą 8–12 straipsnių tikslais.Tokios procedūros turi atitikti 2 ir 3 straipsnio dalyse nustatytus būtiniausius reikalavimus.2. Mokėjimų tarpininkas nustato faktiškojo savininko tapatybę pagal būtiniausius reikalavimus, kurie skiriasi priklausomai nuo to, kada yra prasidėję mokėjimų tarpininko ir palūkanų gavėjo santykiai, būtent:a) jei sutartiniai santykiai prasidėjo iki 2004 m. sausio 1 d., mokėjimų tarpininkas nustato faktiškojo savininko tapatybę, t. y. jo vardą, pavardę ir adresą, naudodamasis savo turima informacija, ypač remdamasis jo įsisteigimo valstybėje galiojančiais teisės aktais ir 1991 m. birželio 10 d. Tarybos direktyva 91/308/EEB dėl finansų sistemos apsaugos nuo jos panaudojimo pinigų plovimo tikslais [6];b) jei sutartiniai santykiai prasidėjo, arba sandoris įvykdytas nesant sutartinių santykių, 2004 m. sausio 1 d. ar po jos, mokėjimų tarpininkas nustato faktiškojo savininko tapatybę, t. y. jo vardą, pavardę, adresą ir, jei yra, mokesčių identifikacinį numerį, priskirtą gyvenamosios vietos valstybės narės mokesčių tikslais. Šios detalės nustatomos remiantis faktiškojo savininko pateikiamu pasu arba oficialia asmens tapatybės kortele. Jei adresas nenurodytas tame pase arba toje asmens tapatybės kortelėje, jis nustatomas remiantis bet kokiu kitu faktiškojo savininko pateikiamu tapatybę patvirtinančiu dokumentu. Jei pase, oficialioje asmens tapatybės kortelėje ar bet kokiame kitame faktiškojo savininko pateikiamame tapatybę patvirtinančiame dokumente, įskaitant gyvenamosios mokesčių tikslais pažymą, neminimas mokesčių identifikacinis numeris, tapatybė papildoma nurodant jo gimimo datą ir vietą, nustatytą remiantis pasu ar oficialiu asmens tapatybę patvirtinančiu dokumentu.3. Mokėjimų tarpininkas nustato faktiškojo savininko gyvenamąją vietą pagal būtiniausius reikalavimus, kurie skiriasi priklausomai nuo to, kada yra prasidėję mokėjimų tarpininko ir palūkanų gavėjo santykiai. Laikantis toliau nurodytų sąlygų, laikoma, kad gyvenamoji vieta yra šalyje, kurioje faktiškasis savininkas turi nuolatinį adresą:a) jei sutartiniai santykiai prasidėjo iki 2004 m. sausio 1 d., mokėjimų tarpininkas nustato faktiškojo savininko gyvenamąją vietą naudodamasis savo turima informacija, ypač remdamasis jo įsisteigimo valstybėje galiojančiais teisės aktais ir Direktyva 91/308/EEB;b) jei sutartiniai santykiai prasidėjo, arba sandoris įvykdytas be sutartinių santykių, 2004 m. sausio 1 d. ar po jos, mokėjimų tarpininkas nustato faktiškojo savininko gyvenamąją vietą remdamasis adresu, nurodytu pase ar oficialioje asmens tapatybės kortelėje, arba prireikus remdamasis bet kokiu faktiškojo savininko pateiktu tapatybę patvirtinančiu dokumentu ir laikydamasis tokios tvarkos: jei fizinis asmuo pateikia valstybėje narėje išduotą pasą arba oficialią asmens tapatybės kortelę ir pareiškia esąs trečiosios šalies rezidentas, rezidavimo vieta nustatoma pagal gyvenamosios vietos mokesčių tikslais pažymą, išduotą trečiosios šalies, kurioje asmuo teigia esąs rezidentas, kompetentingos institucijos. Jei tokia pažyma nepateikiama, valstybė narė, išdavusi pasą arba kitą oficialų asmens tapatybės dokumentą, laikoma gyvenamosios vietos šalimi.4 straipsnisMokėjimų tarpininko apibrėžimas1. Šioje direktyvoje "mokėjimų tarpininkas" – bet koks ekonominės veiklos vykdytojas, kuris moka palūkanas arba garantuoja palūkanų mokėjimą tiesioginei faktiškojo savininko naudai, nepriklausomai nuo to, ar tas vykdytojas yra skolinio reikalavimo, už kurį gaunamos palūkanos, skolininkas, ar vykdytojas, skolininko arba faktiškojo savininko įpareigotas mokėti palūkanas arba garantuoti palūkanų mokėjimą.2. Bet koks valstybėje narėje įsisteigęs subjektas, kuriam palūkanos yra mokamos arba kuriam palūkanos yra garantuotos faktiškojo savininko naudai, taip pat laikomas mokėjimų tarpininku tokio mokėjimo arba garantijos atžvilgiu. Ši nuostata netaikoma, jei ekonominės veiklos vykdytojas turi pagrindo manyti, remdamasis to vieneto pateiktais oficialiais įrodymais, kad:a) tai yra juridinis asmuo, išskyrus 5 straipsnio dalyje minimus juridinius asmenis; arbab) jo pelnas apmokestinamas pagal bendruosius verslo apmokestinimo susitarimus; arbac) tai yra KIPVPS, pripažintas pagal Direktyvą 85/611/EEB.Ekonominės veiklos vykdytojas, mokantis palūkanas arba garantuojantis palūkanas tokiam subjektui, įsisteigusiam kitoje valstybėje narėje, kuris laikomas mokėjimų tarpininku pagal šią straipsnio dalį, praneša to subjekto pavadinimą ir adresą bei visą tam subjektui sumokėtų arba garantuotų palūkanų sumą savo įsisteigimo valstybės narės kompetentingai institucijai, kuri perduoda šią informaciją kompetentingai institucijai valstybės narės, kurioje yra įsisteigęs tas subjektas.3. Tačiau 2 dalyje minimas subjektas turi pasirinkimą šios direktyvos tikslais būti laikomu KIPVPS, kaip nurodyta 2 dalies c punkte. Šio pasirinkimo įgyvendinimui reikia, kad valstybė narė, kurioje tas subjektas yra įsisteigęs, išduotų pažymą, kurią tas subjektas pateikia ekonominės veiklos vykdytojui.Valstybės narės priima išsamias šiam pasirinkimui skirtas taisykles jų teritorijoje įsisteigusiems subjektams.4. Jei 2 straipsnio dalyje minimas ekonominės veiklos vykdytojas ir subjektas yra įsisteigę toje pačioje valstybėje narėje, ta valstybė narė imasi reikiamų priemonių užtikrinti, kad tas subjektas laikytųsi šios direktyvos nuostatų, kai veikia kaip mokėjimų tarpininkas.5. Juridiniai asmenys, kuriems netaikomas 2 dalies a punktas, yra:a) Suomijoje: avoin yhtiö (Ay) ir kommandiittiyhtiö (Ky)/öppet bolag ir kommanditbolag;b) Švedijoje: handelsbolag (HB) ir kommanditbolag (KB).5 straipsnisKompetentingos institucijos apibrėžimasŠioje direktyvoje "kompetentinga institucija" tai:a) valstybėms narėms – bet kokia institucija, apie kurią valstybės narės pranešė Komisijai;b) trečiosioms šalims – kompetentinga institucija dvišalių ar daugiašalių mokesčių sutarčių tikslais, arba, jei ši sąlyga nevykdoma, tokia kita institucija, kuri yra kompetentinga išduoti gyvenamosios vietos mokesčių tikslais pažymas.6 straipsnisPalūkanų mokėjimo apibrėžimas1. Šioje direktyvoje "palūkanų mokėjimas" tai:a) sumokėtos palūkanos arba įskaitytos į sąskaitą palūkanos, susijusios su bet kokios rūšies skoliniais reikalavimais, nesvarbu ar jos užtikrintos įkeitimu ar ne, ir ar jos suteikia teisę dalyvauti skolininko pelne ar ne, ypač pajamos iš Vyriausybės vertybinių popierių bei pajamos iš obligacijų arba skolinių įsipareigojimų, įskaitant priemokas ir premijas, susijusias su tokiais vertybiniais popieriais, obligacijomis ar skoliniais įsipareigojimais; sankcijos už pavėluotus mokėjimus nelaikomos palūkanų mokėjimais;b) palūkanos, sukauptos ar kapitalizuotos parduodant, padengiant arba išperkant a punkte minimus skolinius reikalavimus;c) pajamos, gaunamos iš palūkanų mokėjimų tiesiogiai, arba per 4 straipsnio 2 dalyje minimą subjektą, kurias paskirsto:i) KIPVPS, įgaliotas remiantis Direktyva 85/611/EEB;ii) subjektai, turintys teisę į 4 straipsnio 3 dalyje minimą pasirinkimą;iii) kolektyvinio investavimo subjektai, įsisteigę už 7 straipsnyje minimos teritorijos ribų;d) pajamos, gautos pardavus, padengus ar išpirkus akcijas ar investicinius vienetus tokiose įmonėse ir subjektuose, jei jie tiesiogiai ar netiesiogiai, per kitus kolektyvinio investavimo subjektus ar toliau nurodytus subjektus, investuoja daugiau nei 40 % savo turto į skolinius reikalavimus kaip minima a punkte:i) KIPVPS, įgaliotas remiantis Direktyva 85/611/EEB;ii) subjektai, turintys teisę į 4 straipsnio 3 dalyje minimą pasirinkimą;iii) kolektyvinio investavimo subjektai, įsisteigę už 7 straipsnyje minimos teritorijos ribų.Tačiau valstybės narės turi pasirinkimą įtraukti d punkte minimas pajamas į palūkanų sąvoką, tik jei tokios pajamos atitinka pajamas, tiesiogiai ar netiesiogiai gautas iš palūkanų mokėjimų, kaip apibrėžta a ir b punktuose.2. Dėl 1 dalies c ir d punktų, jei mokėjimų tarpininkas neturi informacijos apie santykinį pajamų, gautų iš palūkanų mokėjimų, dydį, palūkanų mokėjimu laikoma visa pajamų suma.3. Dėl 1 dalies d punkto, jei mokėjimų tarpininkas neturi informacijos apie procentinį turto, investuoto į skolinius reikalavimus arba į akcijas ar investicinius vienetus kaip apibrėžta toje dalyje, dydį, bus laikoma, kad tas procentinis dydis yra didesnis nei 40 %. Jei jis negali nustatyti faktiškojo savininko realizuotų pajamų sumos, manoma, kad pajamos atitinka akcijų arba investicinių vienetų pardavimo, padengimo ar išpirkimo pajamas.4. Jei palūkanos, kaip apibrėžtos 1 dalyje, mokamos arba įskaitomos į sąskaitą, turimą 4 straipsnio 2 dalyje minimo subjekto, o toks subjektas neturi teisės į 4 straipsnio 3 dalyje numatytą pasirinkimą, tai laikoma tokio subjekto atliktu palūkanų mokėjimu.5. Dėl 1 dalies b ir d punktų, valstybės narės turi galimybę reikalauti, kad mokėjimų tarpininkai jų teritorijoje apskaičiuotų metams palūkanas per tam tikrą laikotarpį, kuris negali būti ilgesnis nei vieneri metai, ir taikytų tokias apskaičiuotas metams palūkanas kaip palūkanų mokėjimą, net jei per tą laikotarpį pardavimas, padengimas ar išpirkimas nevyko.6. Nukrypdamos nuo 1 dalies c ir d punktų, valstybės narės turi pasirinkimą neįtraukti į palūkanų mokėjimo apbrėžimą bet kokias pajamas, minimas tose nuostatose, iš jų teritorijoje įsisteigusių įmonių arba subjektų, jei investicija į 1 dalies a punkte minimus skolinius reikalavimus nėra didesnė nei 15 % jų turto. Panašiai, nukrypdamos nuo 4 dalies, valstybės narės turi teisę neįtraukti į 1 dalyje esantį palūkanų mokėjimo apibrėžimą palūkanas, sumokėtas arba įskaitytas į sąskaitą subjekto, minimo 4 straipsnio 2 dalyje, kuris neturi teisės į 4 straipsnio 3 dalyje numatytą pasirinkimą ir yra įsisteigęs jų teritorijoje, jei tokio subjekto investicija į 1 dalies a punkte minimus skolinius reikalavimus nėra didesnė nei 15 % jų turto.Valstybės narės įgyvendinamas tokio pasirinkimo vykdymas yra privalomas kitoms valstybėms narėms.7. 1 dalies d punkte ir 3 dalyje minimas procentinis dydis nuo 2011 m. sausio 1 d. bus 25 %.8. 1 dalies d punkte ir 6 dalyje minimi procentiniai dydžiai nustatomi atsižvelgiant į investicinę politiką, nustatytą tų įmonių ar subjektų fondo taisyklėse arba įsisteigimo dokumentuose, o jei tai nepavyksta – remiantis tų įmonių ar subjektų faktine turto sudėtimi.7 straipsnisTeritorinė taikymo sritisŠi direktyva taikoma palūkanoms, kurias moka mokėjimų tarpininkas, įsisteigęs teritorijoje, kuriai taikoma Sutartis pagal jos 299 straipsnį.II SKYRIUSKEITIMASIS INFORMACIJA8 straipsnisMokėjimų tarpininko pateikiama informacija1. Jei faktiškasis savininkas gyvena kitoje valstybėje narėje nei ta, kurioje yra įsisteigęs mokėjimų tarpininkas, minimaliame informacijos kiekyje, kurį mokėjimų tarpininko pateikia savo įsisteigimo valstybės narės kompetentingai institucijai, turi būti:a) faktiškojo savininko tapatybė ir gyvenamoji vieta, nustatyta remiantis 3 straipsniu;b) mokėjimų tarpininko pavadinimas ir adresas;c) faktiškojo savininko sąskaitos numeris arba, jei tokio nėra, skolinio reikalavimo, už kurį gaunamos palūkanos, identifikacija;d) informacija apie palūkanų mokėjimą remiantis 2 straipsnio dalimi.2. Informacijoje, kurią būtina nurodyti apie palūkanų mokėjimą, kurą pateikia mokėjimų tarpininkas, išskiriamos tokios palūkanų kategorijos ir nurodoma:a) jei palūkanos mokamos kaip apibrėžta 6 straipsnio 1 dalies a punkte: sumokėtų ar įskaitytų į sąskaitą palūkanų suma;b) jei palūkanos mokamos kaip apibrėžta 6 straipsnio 1 dalies b arba d punktuose: arba tose dalyse minimų palūkanų ar pajamų suma, arba visa suma pajamų iš pardavimo, padengimo ar grąžinimo;c) jei palūkanos mokamos kaip apibrėžta 6 straipsnio 1 dalies c punkte: arba toje dalyje minimų pajamų suma, arba visa paskirstymo suma;d) jei palūkanos mokamos kaip apibrėžta 6 straipsnio 4 dalyje: suma palūkanų, priskirtinų kiekvienam nariui 4 straipsnio 2 dalyje nurodyto subjekto, kuris atitinka 1 straipsnio 1 dalies ir 2 straipsnio 1 dalies sąlygas;e) jei valstybė narė įgyvendina 6 straipsnio 5 dalyje nurodytą pasirinkimą: apskaičiuotų metams palūkanų suma.Tačiau valstybės narės gali apriboti minimalų kiekį informacijos, kurią apie palūkanų mokėjimą turi pateikti mokėjimų tarpininkas, iki visos sumos palūkanų ar pajamų arba iki visos sumos pajamų iš pardavimo, padengimo ar grąžinimo.9 straipsnisAutomatinis keitimasis informacija1. Mokėjimų tarpininko valstybės narės kompetentinga institucija perduoda 8 straipsnyje nurodytą informaciją faktiškojo savininko gyvenamosios vietos valstybės narės kompetentingai institucijai.2. Informacijos perdavimas yra automatinis ir vyksta mažiausiai kartą per metus, per šešis mėnesius nuo mokėjimų tarpininko valstybės narės mokestinių metų pabaigos, ir jis apima visus tais metais atliktus palūkanų mokėjimus.3. Direktyvos 77/799/EEB nuostatos taikomos keitimuisi informacija pagal šią direktyvą, su sąlyga, kad nuo jų nenukrypsta šios direktyvos nuostatos. Tačiau Direktyvos 77/799/EEB 8 straipsnio nuostatos netaikomos informacijai, teikiamai pagal šį skyrių.III SKYRIUSPEREINAMOJO LAIKOTARPIO NUOSTATOS10 straipsnisPereinamasis laikotarpis1. Pereinamuoju laikotarpiu, prasidedančiu 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytą dieną ir pagal 13 straipsnio 1 dalį Belgija, Liuksemburgas ir Austrija neprivalo taikyti II skyriaus nuostatų.Tačiau jos gauna informaciją iš kitų valstybių narių pagal II skyrių.Pereinamuoju laikotarpiu šios direktyvos tikslas yra užtikrinti minimalų veiksmingą pajamų, kurios kaip palūkanų mokėjimai vienoje valstybėje narėje mokamos faktiškiesiems savininkams, kurie yra fiziniai asmenys, kitos valstybės narės rezidentai mokesčių tikslais, apmokestinimą.2. Pereinamasis laikotarpis baigiasi pirmųjų visų fiskalinių metų pabaigoje po vėlesnės iš tokių datų:- data, kurią įsigalioja susitarimas, priimtas po Tarybos vieningo sprendimo, tarp Europos Bendrijos ir paskutinės iš šių valstybių: Šveicarijos Konfederacijos, Lichtenšteino Kunigaikštystės, San Marino Respublikos, Monako Kunigaikštystės ir Andoros Kunigaikštystės, numatančio keitimąsi informacija pagal prašymą kaip apibrėžta OECD Pavyzdiniame susitarime dėl keitimosi informacijos mokesčių klausimais, išleistame 2002 m. balandžio 18 d. (toliau – OECD pavyzdinis susitarimas), dėl palūkanų mokėjimų, kaip apibrėžta šioje direktyvoje, kuriuos atitinkamose jų teritorijose įsisteigę mokėjimų tarpininkai atlieka faktiškiesiems savininkams, gyvenantiems teritorijoje, kuriai taikoma ši direktyva, papildomai prie tuo pačiu metu tų pačių šalių taikomo išskaičiuojamojo mokesčio tokiems mokėjimams tarifu, apibrėžtu atitinkamiems 11 straipsnio 1 dalyje minimiems laikotarpiams,- data, kurią Taryba vieningai sutaria, kad Jungtinės Amerikos Valstijos yra pasiryžusios keistis informacija pagal prašymą, kaip apibrėžta OECD pavyzdiniame susitarime, apie palūkanų mokėjimus, kaip apibrėžta šioje direktyvoje, kuriuos jų teritorijoje įsisteigę mokėjimų tarpininkai atlieka faktiškiesiems savininkams, gyvenantiems teritorijoje, kuriai taikoma ši direktyva.3. Pereinamojo laikotarpio pabaigoje Belgija, Liuksemburgas ir Austrija turi taikyti II skyriaus nuostatas ir nustoja taikyti 11 ir 12 straipsniuose numatytus išskaičiuojamąjį mokestį ir pajamų pasidalijimą. Jei Belgija, Liuksemburgas arba Austrija pereinamuoju laikotarpiu nutaria taikyti II skyriaus nuostatas, jos nebetaiko 11 ir 12 straipsniuose numatytų išskaičiuojamojo mokesčio ir pajamų pasidalijimo.11 straipsnisIšskaičiuojamasis mokestis1. 10 straipsnyje minimu pereinamuoju laikotarpiu, jei faktiškasis savininkas gyvena kitoje valstybėje narėje nei ta, kurioje įsisteigęs mokėjimų tarpininkas, Belgija, Liuksemburgas ir Austrija taiko 15 % dydžio išskaičiuojamąjį mokestį pirmus trejus pereinamojo laikotarpio metus, 20 % vėlesnius trejus metus ir 35 % vėliau.2. Mokėjimų tarpininkas ima išskaičiuojamąjį mokestį taip:a) palūkanų, mokamų kaip apibrėžta 6 straipsnio 1 dalies a punkte atveju: nuo sumokėtų ar įskaitytų į sąskaitą palūkanų sumos;b) palūkanų, mokamų kaip apibrėžta 6 straipsnio 1 dalies b arba d punktuose atveju: nuo palūkanų ar pajamų, minimų tuose punktuose, sumos arba skiriant lygiaverčio poveikio rinkliavą, kurią moka gavėjas nuo visos pardavimo, padengimo ar išpirkimo pajamų sumos;c) palūkanų mokamų kaip apibrėžta 6 straipsnio 1 dalies c punkte atveju: nuo tame punkte minimų pajamų sumos;d) palūkanų mokamų kaip apibrėžta 6 straipsnio 4 dalyje atveju: nuo sumos palūkanų, priskirtinų kiekvienam nariui subjekto, nurodyto 4 straipsnio 2 dalyje, kuris atitinka 1 straipsnio 1 dalies ir 2 straipsnio 2 dalies sąlygas;e) jei valstybė narė įgyvendina 6 straipsnio 5 dalyje numatytą pasirinkimą: nuo apskaičiuotų metams palūkanų sumos.3. 2 dalies a ir b punktų tikslais išskaičiuojamasis mokestis imamas proporcingai laikotarpiui, kurį faktiškais savininkas turi skolinį reikalavimą. Jei mokėjimų tarpininkas negali nustatyti turėjimo laikotarpio remdamasis savo turima informacija, jis laiko, kad faktiškasis savininkas turėjo skolinį reikalavimą visą jo egzistavimo laikotarpį, nebent jis pateikia įsigijimo datos įrodymus.4. Tai, kad mokėjimų tarpininko valstybė narė ima išskaičiuojamąjį mokestį, nekliudo faktiškojo savininko gyvenamosios vietos mokesčių tikslais valstybei narei apmokestinti pajamų pagal jos nacionalinę teisę, laikantis Sutarties.5. Pereinamuoju laikotarpiu išskaičiuojamąjį mokestį imančios valstybės narės gali numatyti, kad ekonominės veiklos vykdytojas, mokantis arba garantuojantis palūkanas 4 straipsnio 2 dalyje minimam subjektui, įsisteigusiam kitoje valstybėje narėje, būtų laikomas mokėjimų tarpininku vietoj to subjekto, ir ima išskaičiuojamąjį mokestį nuo tų palūkanų, nebent tas vienetas formaliai sutiko, kad jo pavadinimas, adresas ir visa jam sumokėtų ar garantuotų palūkanų suma būtų pranešta pagal 4 straipsnio 2 dalies paskutinę pastraipą.12 straipsnisPajamų pasidalijimas1. Valstybės narės, imančios išskaičiuojamąjį mokestį pagal 11 straipsnio 1 dalį, pasilieka sau 25 % pajamų, o 75 % pajamų perveda palūkanų faktiškojo savininko gyvenamosios vietos valstybei narei.2. Valstybės narės, imančios išskaičiuojamąjį mokestį pagal 11 straipsnio 5 dalį, pasilieka sau 25 % pajamų, o 75 % perveda kitoms valstybės narėms, proporcingai pervedimams, įvykdytiems pagal šio straipsnio 1 dalį.3. Tokie pervedimai atliekami vėliausiai per šešių mėnesių laikotarpį nuo mokėjimų tarpininko valstybės narės mokestinių metų pabaigos 1 straipsnio dalies atveju, arba nuo ekonominės veiklos vykdytojo valstybės narės mokestinių metų pabaigos 2 straipsnio dalies atveju.4. Išskaičiuojamąjį mokestį imančios valstybės narės imasi reikiamų priemonių, kad užtikrintų tinkamą pajamų pasidalijimo sistemos veikimą.13 straipsnisIšskaičiuojamojo mokesčio tvarkos taikymo išimtys1. Valstybės narės, imančios išskaičiuojamąjį mokestį pagal 11 straipsnį, siekdamos užtikrinti, kad faktiškieji savininkai galėtų prašyti, kad mokestis nebūtų išskaičiuojamas, numato vieną arba abi toliau nurodytas procedūras:a) procedūrą, kuri leidžia faktiškajam savininkui aiškiai įgalioti mokėjimų tarpininką teikti informaciją pagal II skyrių, kai toks įgaliojimas apima visas to mokėjimų tarpininko faktiškajam savininkui sumokėtas palūkanas; tokiais atvejais taikomos 9 straipsnio nuostatos;b) procedūrą, kuri užtikrina, kad išskaičiuojamasis mokestis neimamas, jei faktiškasis savininkas pateikia savo mokėjimų tarpininkui pažymą, jo vardu išduotą pagal 2 dalį jo gyvenamosios vietos mokesčių tikslais valstybės narės kompetentingos institucijos.2. Prašant faktiškajam savininkui, gyvenamosios vietos mokesčių tikslais valstybės narės kompetentinga institucija išduoda pažymą, kurioje nurodoma:a) faktiškojo savininko vardas, pavardė, adresas ir mokesčių ar kitas identifikacinis numeris arba, jei tokio nėra, gimimo data ir vieta;b) mokėjimų tarpininko pavadinimas ir adresas;c) faktiškojo savininko sąskaitos numeris arba, jei jo nėra, garantijos identifikacija.Tokia pažyma galioja ne ilgiau kaip trejus metus. Ji išduodama visiems prašantiems faktiškiesiems savininkams per du mėnesius nuo prašymo pateikimo.14 straipsnisDvigubo apmokestinimo panaikinimas1. Faktiškojo savininko gyvenamosios vietos mokesčių tikslais valstybė narė užtikrina panaikinimą bet kokio dvigubo apmokestinimo, galinčio atsirasti dėl imamo išskaičiuojamojo mokesčio, minimo 11 straipsnyje, remiantis 2 ir 3 straipsnio dalių nuostatomis.2. Jei nuo faktiškojo savininko gautų palūkanų buvo išskaičiuotas mokestis mokėjimų tarpininko valstybėje narėje, faktiškojo savininko gyvenamosios vietos mokesčių tikslais valstybė narė pagal nacionalinius įstatymus suteikia jam mokesčių kreditą, lygų išskaičiuotam mokesčiui. Jei ši suma yra didesnė nei mokestis, kurį reikia sumokėti pagal nacionalinius įstatymus, gyvenamosios vietos mokesčių tikslais valstybė narė grąžina viršijančią išskaičiuojamojo mokesčio sumą faktiškajam savininkui.3. Jei be 11 straipsnyje nurodyto išskaičiuojamojo mokesčio, nuo faktiškojo savininko gautų palūkanų buvo išskaičiuotas bet kokios kitos rūšies išskaičiuojamasis mokestis ir gyvenamoji valstybė narė mokesčių tikslais suteikia mokesčių kreditą tokiam išskaičiuojamajam mokesčiui pagal savo nacionalinius įstatymus arba dvigubo apmokestinimo išvengimo sutartis, toks kitos rūšies išskaičiuojamasis mokestis kredituojamas prieš taikant 2 straipsnio dalyje aprašytą procedūrą.4. Faktiškojo savininko gyvenamosios vietos mokesčių tikslais valstybė narė gali pakeisti 2 ir 3 dalyse nurodomą mokesčio kredito mechanizmą 11 straipsnyje minimo išskaičiuojamojo mokesčio grąžinimu.15 straipsnisApyvartiniai skolos vertybiniai popieriai1. 10 straipsnyje minimu pereinamuoju laikotarpiu, bet vėliausiai iki 2010 m. gruodžio 31 d., vidaus ir tarptautinės obligacijos bei kiti apyvartiniai skolos vertybiniai popieriai, kurie pirmą kartą buvo išleisti iki 2001 m. kovo 1 d. arba kuriems pirminiai emisijos prospektai buvo iki tos datos patvirtinti kompetentingų institucijų kaip apibrėžta Tarybos direktyvoje 80/390/EEB [7] arba atsakingų institucijų trečiosiose šalyse, nelaikomi skoliniais reikalavimais, apibrėžtais 6 straipsnio 1 dalies a punkte, su sąlyga, kad tolesnių tokių apyvartinių skolos vertybinių popierių emisijų nebuvo atlikta 2002 m. kovo 1 d. ar vėliau. Tačiau jei 10 straipsnyje minimas pereinamasis laikotarpis tęsiasi ilgiau nei iki 2010 m. gruodžio 31 d., šio straipsnio nuostatos ir toliau taikomos tik tokiems apyvartiniams skolos vertybiniams popieriams:- kuriuose yra bendros sumos (gross-up) ir išankstinio išpirkimo sąlygos ir- jei 4 straipsnyje apibrėžtas mokėjimų tarpininkas yra įsteigtas valstybėje narėje, imančioje 11 straipsnyje minimą išskaičiuojamąjį mokestį, ir tas mokėjimų tarpininkas moka palūkanas arba garantuoja palūkanų mokėjimą tiesioginei faktiškojo savininko kitos valstybės narės rezidento naudai.Jei 2002 m. kovo 1 d. arba vėliau atliekama tolesnė emisija pirmiau minėtų apyvartinių skolos vertybinių popierių, išleistų Vyriausybės arba susijusio subjekto, veikiančio kaip valdžios institucija arba kurio vaidmenį pripažįsta tarptautinė sutartis, kaip nurodyta priede, visa tokių vertybinių popierių emisija, sudaroma pirminės ir bet kokios vėlesnės emisijos, laikoma skoliniu reikalavimu, apibrėžtu 6 straipsnio 1 dalies a punkte.Jei 2002 m. kovo 1 d. arba vėliau atliekama tolesnė emisija pirmiau minėtų apyvartinių skolos vertybinių popierių, išleistų bet kokio kito emitento, kuriam netaikoma antra pastraipa, tokia tolesnė emisija laikoma skoliniu reikalavimu, apibrėžtu 6 straipsnio 1 dalies a punkte.2. Nė viena šio straipsnio nuostata nekliudo valstybėms narėms apmokestinti pajamų, gautų iš 1 straipsnio dalyje nurodytų apyvartinių skolos vertybinių popierių, pagal jų nacionalinius įstatymus.IV SKYRIUSKITOS IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS16 straipsnisKiti išskaičiuojamieji mokesčiaiŠi direktyva nekliudo valstybėms narėms imti kitų rūšių išskaičiuojamojo mokesčio nei nurodytas 11 straipsnyje pagal jų nacionalinius įstatymus arba dvigubo apmokestinimo išvengimo sutartis.17 straipsnisPerkėlimas į nacionalinę teisę1. Iki 2004 m. sausio 1 d. valstybės narės priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, įgyvendinančius šią direktyvą. Jos nedelsdamos praneša apie tai Komisijai.2. Valstybės narės taiko šias nuostatas nuo 2005 m. sausio 1 d. su sąlyga, kad:i) Šveicarijos Konfederacija, Lichtenšteino Kunigaikštystė, San Marino Respublika, Monako Kunigaikštystė ir Andoros Kunigaikštystė nuo tos pačios dienos taiko priemones, lygiavertes nurodytoms šioje direktyvoje, pagal susitarimus, jų sudarytus su Europos bendrija po Tarybos vieningai priimto sprendimo;ii) galioja visi susitarimai, numatantys, kad visos susijusios ar asocijuotos teritorijos (Normandijos salos, Meno sala ir priklausomos arba asocijuotos teritorijos Karibuose) nuo tos pačios dienos taiko automatinį keitimąsi informacija tokiu pat būdu, koks numatytas šios direktyvos II skyriuje (arba 10 straipsnyje nustatytu pereinamuoju laikotarpiu taiko išskaičiuojamąjį mokestį tokiomis pačiomis sąlygomis, kokios yra numatytos 11 ir 12 straipsniuose).3. Taryba likus mažiausiai šešiems mėnesiams iki 2005 m. sausio 1 d. vieningai nusprendžia, ar 2 dalyje išdėstytos sąlygos bus tenkinamos, atsižvelgdama į atitinkamų priemonių įsigaliojimo datas trečiosiose šalyse ir priklausomose ar asocijuotose teritorijose. Jei Taryba nenusprendžia, kad sąlygos bus tenkinamos, ji, remdamasi Komisijos pasiūlymu, vieningai patvirtina naują datą dėl 2 dalies taikymo.4. Valstybės narės, priimdamos šiai direktyvai įgyvendinti reikalingas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.5. Valstybės narės nedelsdamos informuoja apie tai Komisiją ir pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus ir koreliacinę šios direktyvos ir priimtų nacionalinių nuostatų lentelę.18 straipsnisPeržiūraKomisija kas tris metus praneša Tarybai apie šios direktyvos veikimą. Remdamasi šiais pranešimais, Komisija tam tikrais atvejais siūlo Tarybai atlikti šios direktyvos pakeitimus, kurie gali pasirodyti reikalingi siekiant geriau užtikrinti veiksmingą pajamų apmokestinimą ir pašalinti nepageidaujamus konkurencijos iškraipymus.19 straipsnisĮsigaliojimasŠi direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.20 straipsnisAdresataiŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Liuksemburge, 2003 m. birželio 3 d.Tarybos varduPirmininkasN. Christodoulakis[1] OL C 270 E, 2001 9 25, p. 259.[2] OL C 47 E, 2003 2 27, p. 553.[3] OL C 48, 2002 2 21, p. 55.[4] OL L 375, 1985 12 31, p. 3. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/108/EB (OL L 41, 2002 2 13, p. 35).[5] OL L 336, 1977 12 27, p. 15. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais 1994 m. Stojimo aktu.[6] OL L 166, 1991 6 28, p. 77. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/97/EB (OL L 344, 2001 12 28, p. 76).[7] OL L 100, 1980 4 17, p. 1. Direktyva, panaikinta Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/34/EB (OL L 184, 2001 7 6, p. 1).--------------------------------------------------PRIEDAS15 STRAIPSNYJE MINIMŲ SUSIJUSIŲ SUBJEKTŲ SĄRAŠAS15 straipsnio tikslais tokie subjektai yra laikomi "susijusiais subjektais, veikiančiais kaip valstybės institucija arba kurių vaidmenį pripažįsta tarptautinė sutartis":- subjektai Europos Sąjungoje:Belgija | Vlaams Gewest (Flamandijos regionas) Région wallonne (Valonijos regionas) Région bruxelloise/Brussels Gewest (Briuselio regionas) Communauté française (Prancūzų bendrija) Vlaamse Gemeenschap (Flamandų bendrija) Deutschsprachige Gemeinschaft (Vokiškai kalbančiųjų bendrija) |Ispanija | Xunta de Galicia (Galicijos regioninė vykdomoji valdžia) Junta de Andalucía (Andalūzijos regioninė vykdomoji valdžia) Junta de Extremadura (Ekstremadūros regioninė vykdomoji valdžia) Junta de Castilla-La Mancha (Kastilijos – La Mančos regioninė vykdomoji valdžia) Junta de Castilla-León (Kastilijos Leono regioninė vykdomoji valdžia) Gobierno Foral de Navarra (Navaros regioninė Vyriausybė) Govern de les Illes Balears (Balearų salų Vyriausybė) Generalitat de Catalunya (Katalonijos autonominė Vyriausybė) Generalitat de Valencia (Valensijos autonominė Vyriausybė) Diputación General de Aragón (Aragono regioninė taryba) Gobierno de las Islas Canarias (Kanarų salų Vyriausybė) Gobierno de Murcia (Mursijos Vyriausybė) Gobierno de Madrid (Madrido Vyriausybė) Gobierno de la Comunidad Autónoma del País Vasco/Euzkadi (Baskų krašto autonominės bendrijos Vyriausybė) Diputación Foral de Guipúzcoa (Guipúzcoa regioninė taryba) Diputación Foral de Vizcaya/Bizkaia (Biskajos regioninė taryba) Diputación Foral de Alava (Alavos regioninė taryba) Ayuntamiento de Madrid (Madrido miesto taryba) Ayuntamiento de Barcelona (Barselonos miesto taryba) Cabildo Insular de Gran Canaria (Gran Kanarijos salos taryba) Cabildo Insular de Tenerife (Tenerifės salos taryba) Instituto de Crédito Oficial (Valstybinė kredito įstaiga) Instituto Catalán de Finanzas (Katalonijos finansų institucija) Instituto Valenciano de Finanzas (Valensijos finansų institucija) |Graikija | Οργανισμός Τηλεπικοινωνιών Ελλάδος (Nacionalinė telekomunikacijos organizacija) Οργανισμός Σιδηροδρόμων Ελλάδος (Nacionalinė geležinkelių organizacija) Δημόσια Επιχείρηση Ηλεκτρισμού (Valstybinė elektros bendrovė) |Prancūzija | La Caisse d'amortissement de la dette sociale (CADES) (Socialinės skolos išpirkimo fondas) L'Agence française de développement (AFD) (Prancūzijos plėtros agentūra) Réseau Ferré de France (RFF) (Prancūzijos geležinkelių tinklas) Caisse Nationale des Autoroutes (CNA) (Nacionalinis greitkelių fondas) Assistance publique Hôpitaux de Paris (APHP) (Paryžiaus ligoninių valstybinė parama) Charbonnages de France (CDF) (Prancūzijos anglių taryba) Entreprise minière et chimique (EMC) (Kasybos ir chemijos bendrovė) |Italija | Regionai Provincijos Savivaldybės Cassa Depositi e Prestiti (Indėlių ir paskolų fondas) |Portugalija | Região Autónoma da Madeira (Maderos autonominis regionas) Região Autónoma dos Açores (Azorų autonominis regionas) Savivaldybės |- tarptautiniai subjektai:Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankasEuropos investicijų bankasAzijos plėtros bankasAfrikos plėtros bankasPasaulio bankas/TRPB/TVFTarptautinė finansų korporacijaAmerikos plėtros bankasEuropos Tarybos socialinės plėtros fondasEuratomasEuropos bendrijaCorporación Andina de Fomento (CAF) (Andų plėtros korporacija)EurofimaEuropos anglių ir plieno bendrijaŠiaurės šalių investicijų bankasKaribų plėtros bankas15 straipsnio nuostatos nepažeidžia jokių tarptautinių įsipareigojimų, kuriuos valstybės narės galėjo prisiimti dėl pirmiau išvardytų tarptautinių subjektų.- subjektai trečiosiose šalyse:Šie subjektai turi atitikti tokius kriterijus:1) subjektas aiškiai laikomas valdžios subjektu pagal nacionalinius kriterijus;2) toks valdžios subjektas yra ne rinkos gamintojas, administruojantis ir finansuojantis veiklų grupę, pirmiausia teikiantis ne rinkos prekes ir paslaugas, skirtas bendrijos labui, ir veiksmingai kontroliuojamas valdžios sektoriaus;3) toks valdžios subjektas yra stambus ir reguliarus skolos emitentas;4) suinteresuota valstybė gali garantuoti, kad toks valdžios subjektas nevykdys išankstinio išpirkimo bendros sumos (gross-up) straipsnių atveju.--------------------------------------------------


title: 2006 m. sausio 23 d.  Komisijos direktyva 2006/9/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 90/642/EEB dėl didžiausios toje direktyvoje nustatytos dikvato liekanų koncentracijos   (Tekstas svarbus EEE)

text:
26.1.2006

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 22/24

      KOMISIJOS DIREKTYVA 2006/9/EB
   2006 m. sausio 23 d.
   iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 90/642/EEB dėl didžiausios toje direktyvoje nustatytos dikvato liekanų koncentracijos
   (Tekstas svarbus EEE)
   EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
   atsižvelgdama į 1990 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvą 90/642/EEB dėl didžiausių pesticidų liekanų koncentracijų tam tikruose augalinės kilmės produktuose ir ant jų, įskaitant vaisius ir daržoves, nustatymo (1), ypač į jos 7 straipsnį,
   atsižvelgdama į 1991 m. liepos 15 d. Tarybos direktyvą 91/414/EEB dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką (2), ypač į jos 4 straipsnio 1 dalies f punktą,
   kadangi:

               (1)

               Pagal Direktyvą 91/414/EEB valstybės narės yra atsakingos už tam tikroms kultūroms skirtų augalų apsaugos produktų leidimus. Tokie leidimai turi būti grindžiami poveikio žmogaus bei gyvūnų sveikatai ir aplinkai įvertinimu. Atliekant tokį įvertinimą, būtina atsižvelgti į operatoriaus ir pašalinių asmenų sąlytį su kenksminga medžiaga, jos poveikį sausumos, vandens bei oro aplinkai bei tai, kokį poveikį apdorotų kultūrų suvartojimas turi žmonėms bei gyvūnams.

               (2)

               Didžiausia pesticidų liekanų koncentracija (toliau – DLK) rodo mažiausią veiksmingai augalų apsaugai reikalingą panaudotų pesticidų kiekį, naudojant juos taip, kad liekanų kiekis būtų mažiausias įmanomas ir toksikologiniu aspektu priimtinas, ypač pagal apskaičiuotą jų suvartojimą per maistą.

               (3)

               Pesticidų DLK turi būti nuolat tikslinama. Ji gali būti keičiama atsižvelgiant į naujus naudojimo būdus, naują informaciją ir duomenis.

               (4)

               Apatinė analizinio nustatymo riba nustatoma kaip didžiausia liekanų koncentracija, jei dėl leidžiamų naudoti augalų apsaugos produktų pesticidų liekanų koncentracija maisto produkte arba ant jo yra mažesnė nei galima aptikti, arba jei nėra leidimo naudoti, arba jei valstybių narių leidimai naudoti nebuvo patvirtinti reikiamais duomenimis, arba jei dėl leidimų naudoti trečiosiose šalyse liekanų kiekis maisto produktuose, galinčiuose patekti į Bendrijos rinką, ir ant jų, nebuvo patvirtintas tokiais būtinais duomenimis.

               (5)

               Komisijai pateikta informacija apie naują ar kitokį dikvato, kuriam taikomos Direktyvos 90/642/EEB nuostatos, naudojimą.

               (6)

               Vartotojų veikimas per visą gyvenimą šiais pesticidais per maisto produktus, kuriuose gali būti šių pesticidų liekanų, yra įvertintas ir apskaičiuotas pagal procedūras ir praktiką, taikomą Europos bendrijoje, atsižvelgiant į Pasaulio sveikatos organizacijos paskelbtas rekomendacijas (3). Buvo apskaičiuota, kad aptariamų DLK vertės užtikrins, kad nėra viršijama leidžiama paros dozė.

               (7)

               Įvertinus turimą informaciją paaiškėjo, kad ŪPED nereikalaujama, todėl nėra būtinas ir trumpalaikis poveikio įvertinimas.

               (8)

               Todėl reikėtų nustatyti naujas didžiausias dikvato liekanų koncentracijas.

               (9)

               Laikinųjų DLK verčių nustatymas ar pakeitimas Bendrijos lygiu valstybėms narėms netrukdo dikvatui nustatyti laikinąsias DLK vertes pagal Direktyvos 91/414/EEB 4 straipsnio 1 dalies f punktą ir jos VI priedą. Manoma, kad pakanka ketverių metų laikotarpio, per kurį leidžiama ir toliau naudoti dikvatą. Po to laikinosios Bendrijos DLK vertės turėtų tapti galutinėmis.

               (10)

               Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Direktyvą 90/642/EEB.

               (11)

               Šioje direktyvoje numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:
   1 straipsnis
   Direktyvos 90/642/EEB I priedas iš dalies keičiamas taip: grupėje „4. ALIEJINIŲ AUGALŲ SĖKLOS“ įrašas „Kanapių sėklos“ įterpiamas tarp įrašų „Medvilnės sėklos“ ir „Kiti“.
   2 straipsnis
   Direktyvos 90/642/EEB II priedo A dalis iš dalies keičiama pagal šios direktyvos priedą.
   3 straipsnis
   1.   Valstybės narės priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję ne vėliau kaip 2006 m. liepos 26 d., įgyvendina šią direktyvą. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų nuostatų tekstą ir tų nuostatų ir šios direktyvos koreliacijos lentelę.
   Jos taiko tas nuostatas nuo 2006 m. liepos 27 d.
   Valstybės narės, tvirtindamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Valstybės narės nustato tokios nuorodos darymo tvarką.
   2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.
   4 straipsnis
   Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
   5 straipsnis
   Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

      Priimta Briuselyje, 2006 m. sausio 23 d.

            Komisijos vardu

         Markos KYPRIANOU

            Komisijos narys

      (1)  OL L 350, 1990 12 14, p. 71. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos direktyva 2005/76/EB (OL L 293, 2005 11 9, p. 14).

      (2)  OL L 230, 1991 8 19, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos direktyva 2005/72/EB (OL L 279, 2005 10 22, p. 63).

      (3)  Rekomendacijos, kaip prognozuoti su maistu suvartojamų pesticidų liekanų normą (pataisytos), parengtos pagal GEMS – Maisto programą bendradarbiaujant su Pesticidų liekanų kodekso komitetu ir paskelbtos Pasaulio sveikatos organizacijos 1997 m. (WHO/FSF/FOS/97.7).

      PRIEDAS
      Direktyvos 90/642/EEB II priedo A dalyje dikvatui skirtas stulpelis pakeičiamas taip:

                     Pesticidų liekana ir didžiausia liekanų koncentracija (mg/kg)

                     Atskirų produktų, kuriems turėtų būti taikomos DLK, grupės ir pavyzdžiai

                     Dikvatas

                                 „1)

                                 Vaisiai, švieži, džiovinti arba nevirti, šaldyti, į kuriuos nepridėta cukraus; riešutai

                     0,05 (1)
                         (2)

                                 i)

                                 CITRUSŲ VAISIAI

                     Greipfrutai

                     Citrinos

                     Žaliosios citrinos

                     Mandarinai (įskaitant klementinus ir panašius hibridus)

                     Apelsinai

                     Didieji greipfrutai

                     Kiti

                                 ii)

                                 MEDŽIŲ RIEŠUTAI (su kevalais arba be jų)

                     Migdolai

                     Braziliniai riešutai

                     Anakardžio riešutai

                     Kaštainiai

                     Kokoso riešutai

                     Lazdyno riešutai

                     Makadamijos riešutai

                     Pekanai

                     Kedro riešutai

                     Pistacijos

                     Graikiniai riešutai

                     Kiti

                                 iii)

                                 SĖKLAVAISIAI

                     Obuoliai

                     Kriaušės

                     Svarainiai

                     Kiti

                                 iv)

                                 KAULAVAISIAI

                     Abrikosai

                     Vyšnios

                     Persikai (įskaitant nektarinus ir panašius hibridus)

                     Slyvos

                     Kiti

                                 v)

                                 UOGOS IR SMULKŪS VAISIAI

                                 a)

                                 Valgomosios vynuogės ir vynuogės vynui gaminti

                     Valgomosios vynuogės

                     Vynuogės vynui gaminti

                                 b)

                                 Braškės (išskyrus žemuoges)

                                 c)

                                 Uogos, augančios ant stiebų (išskyrus laukines)

                     Gervuogės (Rubus fruticosus)

                     Gervuogės (Rubus flagellaris)

                     Loganberijos

                     Avietės

                     Kiti

                                 d)

                                 Kitos uogos ir smulkūs vaisiai (išskyrus laukinius)

                     Mėlynės

                     Spanguolės

                     Serbentai (raudonieji, juodieji, baltieji)

                     Agrastai

                     Kiti

                                 e)

                                 Miško uogos ir vaisiai

                                 vi)

                                 KITI VAISIAI

                     Avokadai

                     Bananai

                     Datulės

                     Figos

                     Kiviai

                     Kinkanai

                     Ličiai

                     Mangai

                     Alyvuogės

                     Papajos

                     Pasifloros vaisiai

                     Ananasai

                     Granatai

                     Kiti

                                 2)

                                 Daržovės, šviežios arba neapvirtos, šaldytos arba džiovintos

                     0,05 (1)
                         (2)

                                 i)

                                 ŠAKNIAVAISIAI IR GUMBIAVAISIAI

                     Burokėliai

                     Morkos

                     Manijokai

                     Salierai

                     Krienai

                     Topinambai

                     Pastarnokai

                     Petražolių šaknys

                     Ridikai

                     Gelteklės

                     Batatai

                     Griežčiai

                     Ropės

                     Dioskorėjos

                     Kiti

                                 ii)

                                 SVOGŪNINĖS DARŽOVĖS

                     Česnakai

                     Svogūnai

                     Askaloniniai česnakai

                     Svogūnlaiškiai

                     Kiti

                                 iii)

                                 VAISINĖS DARŽOVĖS

                                 a)

                                 Bulvinių šeimos

                     Pomidorai

                     Paprikos

                     Baklažanai

                     Kiti

                                 b)

                                 Moliūginių šeimos (valgoma luoba)

                     Agurkai

                     Kornišonai

                     Cukinijos

                     Kiti

                                 c)

                                 Moliūginių šeimos (nevalgoma luoba)

                     Melionai

                     Moliūgai

                     Arbūzai

                     Kiti

                                 d)

                                 Cukriniai kukurūzai

                                 iv)

                                 KOPŪSTINĖS DARŽOVĖS

                                 a)

                                 Žiedinės

                     Brokoliai (įskaitant Calabrese)

                     Žiediniai kopūstai

                     Kiti

                                 b)

                                 Gūžinės

                     Briuselio kopūstai

                     Gūžiniai kopūstai

                     Kiti

                                 c)

                                 Lapinės

                     Kininiai bastučiai

                     Lapiniai kopūstai

                     Kiti

                                 d)

                                 Kaliaropės

                                 v)

                                 LAPINĖS DARŽOVĖS IR ŠVIEŽIOS PRIESKONINĖS ŽOLĖS

                                 a)

                                 Salotos ir panašios daržovės

                     Pipirnės

                     Sultenės

                     Salotos

                     Salotinės trūkažolės

                     Kiti

                                 b)

                                 Špinatai ir panašios daržovės

                     Špinatai

                     Mangoldai

                     Kiti

                                 c)

                                 Rėžiukai

                                 d)

                                 Salotinės cikorijos

                                 e)

                                 Prieskoninės žolės

                     Builiai

                     Laiškiniai česnakai

                     Petražolės

                     Salierų lapai

                     Kiti

                                 vi)

                                 ANKŠTINĖS DARŽOVĖS (šviežios)

                     Pupelės (su ankštimis)

                     Pupelės (be ankščių)

                     Žirniai (su ankštimis)

                     Žirniai (be ankščių)

                     Kiti

                                 vii)

                                 STIEBINĖS DARŽOVĖS (šviežios)

                     Šparagai

                     Dygieji (Ispanijos) artišokai

                     Salierai

                     Pankoliai

                     Artišokai

                     Porai

                     Rabarbarai

                     Kiti

                                 viii)

                                 GRYBAI

                                 a)

                                 Grybai (išskyrus miško)

                                 b)

                                 Miško grybai

                                 3)

                                 Ankštiniai

                        0,2 (2)

                     Pupos

                     Lęšiai

                     Žirniai

                     Kiti

               4)   Aliejinių augalų sėklos

                     Sėmenys

                     5 (2)

                     Žemės riešutai

                     0,1 (1)
                         (2)

                     Aguonos

                     0,1 (1)
                         (2)

                     Sezamo sėklos

                     0,1 (1)
                         (2)

                     Saulėgrąžos

                        1 (2)

                     Rapsų sėklos

                        2 (2)

                     Sojos pupelės

                        0,2 (2)

                     Garstyčių sėklos

                     0,5 (2)

                     Medvilnės sėklos

                     0,1 (1)
                         (2)

                     Kanapių sėklos

                        0,5 (2)

                     Kiti

                     0,1 (1)
                         (2)

                                 5)

                                 Bulvės

                     0,05 (1)
                         (2)

                     Šviežios bulvės

                     Bulvės sandėliavimui

                                 6)

                                 Arbatžolės (džiovinti lapeliai ir stiebeliai, fermentuoti arba kitaip apdoroti, Camellia sinensis)

                     0,1 (1)
                         (2)

                                 7)

                                 Apyniai (džiovinti), įskaitant apynių granules ir nekoncentruotus miltelius

                     0,1 (1)
                         (2)

         (1)  Nurodo apatinę analizinio nustatymo ribą.

         (2)  Nurodo pagal Direktyvos 91/414/EEB 4 straipsnio 1 dalies f punktą nustatytą laikiną didžiausią liekanų koncentraciją.“.


title: 2006 m. sausio 26 d.  Komisijos direktyva 2006/4/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvų 86/362/EEB ir 90/642/EEB priedus dėl didžiausios leistinos karbofurano likučių koncentracijos   (Tekstas svarbus EEE)

text:
27.1.2006

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 23/69

      KOMISIJOS DIREKTYVA 2006/4/EB
   2006 m. sausio 26 d.
   iš dalies keičianti Tarybos direktyvų 86/362/EEB ir 90/642/EEB priedus dėl didžiausios leistinos karbofurano likučių koncentracijos
   (Tekstas svarbus EEE)
   EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
   atsižvelgdama į 1986 m. liepos 24 d. Tarybos direktyvą 86/362/EEB dėl pesticidų likučių grūduose ir ant jų didžiausių koncentracijų nustatymo (1), ypač į jos 10 straipsnį,
   atsižvelgdama į 1990 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvą 90/642/EEB dėl didžiausių pesticidų likučių koncentracijų tam tikruose augalinės kilmės produktuose ir ant jų, įskaitant vaisius ir daržoves, nustatymo (2), ypač į jos 7 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               Likučių koncentracija grūduose ir augalinės kilmės produktuose, įskaitant vaisius ir daržoves, rodo mažiausio pesticidų kiekio, reikalingo efektyviai augalų apsaugai, naudojimą, taikant juos taip, kad likučio kiekis būtų mažiausias įmanomas ir toksikologiškai priimtinas, ypač atsižvelgiant į gamtos apsaugą ir į apskaičiuotą leistinąją normą vartotojams. Bendrijos didžiausia likučių koncentracija (DLK) atitinka likučių, kurių gali būti rasta produktuose, viršutinę tokių likučių koncentracijos ribą, gamintojams laikantis geros žemės ūkio praktikos.

               (2)

               Pesticidų DLK vertės yra visą laiką tikslinamos ir gali būti keičiamos, atsižvelgiant į naują informaciją ir duomenis. Kaip DLK nustatoma apatinė analizinio nustatymo riba, jei dėl leidžiamų naudoti augalų apsaugos priemonių pesticidų likučių koncentracija maisto produkte arba ant jo yra mažesnė nei galima rasti, arba jei nėra leidimo naudoti, arba jei valstybių narių leidimai naudoti nebuvo patvirtinti reikiamais duomenimis, arba jei trečiosiose šalyse naudojamų pesticidų likučių kiekis maisto produktuose, galinčiuose patekti į Bendrijos rinką, arba ant jų nebuvo patvirtintas reikiamais duomenimis.

               (3)

               Kelios valstybės narės pranešė Komisijai, kad atsižvelgiant į leistiną normą vartotojams būtų tikslinga peržiūrėti DLK vertes pagal Direktyvos 90/642/EEB 8 straipsnį. Komisijai buvo pasiūlyta patikslinti Bendrijos DLK vertes.

               (4)

               Vartotojų veikimas pesticidais per maisto produktus visą gyvenimą ir trumpą laiką yra iš naujo apskaičiuotas ir įvertintas pagal Bendrijos metodikas ir praktiką, atsižvelgiant į Pasaulio sveikatos organizacijos paskelbtas rekomendacijas (3). Šiuo pagrindu reikėtų nustatyti naujas didžiausias likučių koncentracijas, kurios nesukels nepageidautino poveikio vartotojui.

               (5)

               Ūmus vartotojų veikimas minėtais pesticidais per kiekvieną iš maisto produktų, kuriuose gali būti likučių, prireikus buvo įvertintas ir pateiktas skaičiais pagal Bendrijos metodikas ir praktiką, atsižvelgiant į Pasaulinės sveikatos organizacijos paskelbtas rekomendacijas. Padaryta išvada, kad, jei pesticidų likučių koncentracijos vertės yra lygios naujai DLK vertei arba mažesnės, jie nesukels stipraus toksiško poveikio.

               (6)

               Su Bendrijos prekybos partneriais per Pasaulio prekybos organizaciją vyko konsultacijos dėl naujų DLK verčių, ir yra atsižvelgta į jų pastabas apie šias koncentracijos vertes.

               (7)

               Dėl šios priežasties Direktyvų 86/362/EEB ir 90/642/EEB priedai turėtų būti iš dalies keičiami.

               (8)

               Šioje direktyvoje numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:
   1 straipsnis
   Direktyvos 86/362/EEB II priedo A dalis iš dalies keičiama kaip nurodyta šios direktyvos I priede.
   2 straipsnis
   Direktyvos 90/642/EEB II priedo A dalis iš dalies keičiama kaip nurodyta šios direktyvos II priede.
   3 straipsnis
   Valstybės narės priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję ne vėliau kaip 2006 m. liepos 27 d., įgyvendina šią direktyvą. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų nuostatų tekstus bei tų nuostatų ir šios direktyvos koreliacijos lentelę.
   Tas nuostatas jos taiko ne vėliau kaip nuo 2006 m. liepos 27 d.
   Valstybės narės, tvirtindamos šias nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Valstybės narės nustato tokios nuorodos darymo tvarką.
   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.
   4 straipsnis
   Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
   5 straipsnis
   Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

      Priimta Briuselyje, 2006 m. sausio 26 d.

            Komisijos vardu

         Markos KYPRIANOU

            Komisijos narys

      (1)  OL L 221, 1986 8 7, p. 37. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos direktyva 2005/76/EB (OL L 293, 2005 11 9, p. 14).

      (2)  OL L 350, 1990 12 14, p. 71. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2005/76/EB.

      (3)  Rekomendacijos, kaip prognozuoti su maistu suvartojamų pesticidų likučių normą (pataisytos), parengtos pagal GEMS/Maisto programą bendradarbiaujant su Pesticidų likučių kodekso komitetu ir paskelbtos Pasaulinės sveikatos organizacijos 1997 m. (WHO/FSF/FOS/97.7).

      I PRIEDAS
      Direktyvos 86/362/EEB II priedo A dalyje karbofuranui skirta eilutė pakeičiama taip:

                     „Pesticidų likutis

                     Didžiausios leistinos koncentracijos (mg/kg)

                     Karbofuranas (karbofurano ir 3-hidroksikarbofurano, išreikšto karbofuranu, bendras kiekis)

                     0,02 (1) javai

         (1)  Nurodo apatinę analizinio nustatymo ribą.“.

      II PRIEDAS
      Direktyvos 90/642/EEB II priedo A dalyje karbofuranui skirtos eilutės pakeičiamos taip:

                     Pesticidų likučiai ir didžiausios likučių koncentracijos (mg/kg)

                     Atskirų produktų, kuriems taikomos DLK, grupės ir pavyzdžiai

                     Karbofuranas (karbofurano ir 3-hidroksikarbofurano, išreikšto karbofuranu, bendras kiekis)

               „1.   Vaisiai, švieži, džiovinti arba nevirti, šaldyti, į kuriuos nepridėta cukraus; riešutai

                                 i)

                                 CITRUSINIAI VAISIAI

                     0,3

                     Greipfrutai

                     Citrinos

                     Žaliosios citrinos

                     Mandarinai (įskaitant klementinas ir panašius hibridus)

                     Apelsinai

                     Didieji greipfrutai

                     Kiti

                                 ii)

                                 MEDŽIŲ RIEŠUTAI (su kevalais arba be jų)

                     0,02 (1)

                     Migdolai

                     Bertoletijos

                     Anakardžiai

                     Kaštainiai

                     Kokosai

                     Lazdynų riešutai

                     Makadamijos

                     Karijos

                     Kedro riešutai

                     Pistacijos

                     Graikiniai riešutai

                     Kiti

                                 iii)

                                 SĖKLAVAISIAI

                     0,02 (1)

                     Obuoliai

                     Kriaušės

                     Svarainiai

                     Kiti

                                 iv)

                                 KAULAVAISIAI

                     0,02 (1)

                     Abrikosai

                     Vyšnios

                     Persikai (įskaitant nektarinus ir panašius hibridus)

                     Slyvos

                     Kiti

                                 v)

                                 UOGOS IR SMULKŪS VAISIAI

                     0,02 (1)

                                 a)

                                 Valgomosios vynuogės ir vynuogės vynui gaminti

                     Valgomosios vynuogės

                     Vynuogės vynui gaminti

                                 b)

                                 Braškės (išskyrus laukines)

                                 c)

                                 Uogos, augančios ant stiebų (išskyrus laukines)

                     Gervuogės (Rubus fruticosus)

                     Gervuogės (Rubus flagellaris)

                     Loganberijos (aviečių ir gervuogių hibridas, Rubus loganobaccus)

                     Avietės

                     Kiti

                                 d)

                                 Kitos uogos ir smulkūs vaisiai (išskyrus laukinius)

                     Mėlynės

                     Spanguolės

                     Serbentai (raudonieji, juodieji ir baltieji)

                     Agrastai

                     Kiti

                                 e)

                                 Miško uogos ir vaisiai

                                 vi)

                                 KITI VAISIAI

                     0,02 (1)

                     Avokadai

                     Bananai

                     Datulės

                     Figos

                     Kiviai

                     Kinkanai

                     Ličiai

                     Mangai

                                 a)

                                 Alyvuogės

                     Alyvuogės (valgomosios alyvuogės)

                     Alyvuogės (aliejaus spaudimui)

                     Pasifloros

                     Ananasai

                     Papajos

                     Kiti

                                 2.

                                 Daržovės, šviežios arba neapvirtos, šaldytos arba džiovintos

                     0,02 (1)

                                 i)

                                 ŠAKNIAVAISIAI IR GUMBAVAISIAI

                     Burokėliai

                     Morkos

                     Salierai

                     Krienai

                     Topinambai

                     Pastarnokai

                     Petražolių šaknys

                     Ridikai

                     Gelteklės

                     Batatai

                     Griežčiai

                     Ropės

                     Dioskorėjos

                     Kiti

                                 ii)

                                 SVOGŪNINĖS DARŽOVĖS

                     Česnakai

                     Svogūnai

                     Askaloniniai česnakai

                     Svogūnlaiškiai

                     Kiti

                                 iii)

                                 VAISINĖS DARŽOVĖS

                                 a)

                                 Bulvinių šeimos

                     Pomidorai

                     Paprikos

                     Baklažanai

                     Kiti

                                 b)

                                 Moliūginių šeimos (valgoma luoba)

                     Agurkai

                     Kornišonai

                     Cukinijos

                     Kiti

                                 c)

                                 Moliūginių šeimos (nevalgoma luoba)

                     Melionai

                     Moliūgai

                     Arbūzai

                     Kiti

                                 d)

                                 Cukriniai kukurūzai

                                 iv)

                                 KOPŪSTINĖS DARŽOVĖS

                                 a)

                                 Žiedinės

                     Brokoliai

                     Žiediniai kopūstai

                     Kiti

                                 b)

                                 Gūžinės

                     Briuselio kopūstai

                     Gūžiniai kopūstai

                     Kiti

                                 c)

                                 Lapinės

                     Kininiai kopūstai

                     Lapiniai kopūstai

                     Kiti

                                 d)

                                 Kaliaropės

                                 v)

                                 LAPINĖS DARŽOVĖS IR ŠVIEŽIOS PRIESKONINĖS ŽOLĖS

                                 a)

                                 Salotos ir panašios daržovės

                     Pipirnės

                     Sultenės

                     Salotos

                     Salotinės trūkažolės

                     Kiti

                                 b)

                                 Špinatai ir panašios daržovės

                     Špinatai

                     Mangoldai

                     Kiti

                                 c)

                                 Rėžiukai

                                 d)

                                 Salotinės trūkažolės

                                 e)

                                 Prieskoninės žolės

                     Daržiniai builiai

                     Laiškiniai česnakai

                     Petražolės

                     Salierų lapai

                     Kiti

                                 vi)

                                 ANKŠTINĖS DARŽOVĖS (šviežios)

                     Pupelės (su ankštimis)

                     Pupelės (be ankščių)

                     Žirniai (su ankštimis)

                     Žirniai (be ankščių)

                     Kiti

                                 vii)

                                 STIEBINĖS DARŽOVĖS (šviežios)

                     Šparagai

                     Dygieji (Ispanijos) artišokai

                     Salierai

                     Pankoliai

                     Artišokai

                     Porai

                     Rabarbarai

                     Kiti

                                 viii)

                                 GRYBAI

                                 a)

                                 Kultūriniai grybai

                                 b)

                                 Miško grybai

                                 3.

                                 Ankštiniai

                     0,02 (1)

                     Pupos

                     Lęšiai

                     Žirniai

                     Kiti

                                 4.

                                 Aliejinių augalų sėklos

                     0,1

                     Sėmenys

                     Žemės riešutai

                     Aguonos

                     Sezamo sėklos

                     Saulėgrąžos

                     Rapsų sėklos

                     Sojos pupelės

                     Garstyčių sėklos

                     Medvilnės sėklos

                     Kiti

                                 5.

                                 Bulvės

                     0,02 (1)

                     Ankstyvosios bulvės

                     Bulvės sandėliavimui

                                 6.

                                 Arbatžolės (džiovinti lapeliai ir stiebeliai, fermentuoti ar kitaip apdoroti Camellia sinensis)

                     0,05 (1)

                                 7.

                                 Apyniai (džiovinti), įskaitant apynių granules ir nekoncentruotus miltelius

                     0,05 (1)

         (1)  Nurodo apatinę analizinio nustatymo ribą.“.


title: 1998 m. spalio 12 d. Tarybos direktyva 98/80/EB papildanti bendrą pridėtinės vertės mokesčio sistemą ir iš dalies keičianti Direktyvą 77/388/EEB – speciali schema investiciniam auksui

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31998L0080

Oficialusis leidinys L 281 , 17/10/1998 p. 0031 - 0034

		Tarybos direktyva 98/80/EB1998 m. spalio 12 d.papildanti bendrą pridėtinės vertės mokesčio sistemą ir iš dalies keičianti Direktyvą 77/388/EEB – speciali schema investiciniam auksuiEUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį ir ypač į jos 99 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą [1],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [2],atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [3],kadangi pagal 1977 m. gegužės 17 d. Šeštąją Tarybos direktyvą 77/388/EEB dėl valstybių narių apyvartos mokesčių įstatymų suderinimo – Bendra pridėtinės vertės mokesčio sistema: vienodas vertinimo pagrindas [4] su auksu susiję sandoriai iš principo yra apmokestinami, nors pagal pereinamuoju laikotarpiu taikomą nukrypimą, nustatytą šios direktyvos 28 straipsnio 3 dalyje ir F priedo 26 punkte, valstybės narės gali ir toliau atleisti nuo mokesčio su auksu susijusius sandorius, išskyrus auksą skirtą pramoniniam naudojimui; kadangi taikydamos tokį pereinamojo laikotarpio nukrypimą kai kurios valstybės narės iš dalies iškraipo konkurenciją;kadangi auksas atlieka ne tik gamybos sąnaudų vaidmenį, bet jis perkamas ir kaip investicija; kadangi įprastų apmokestinimo taisyklių taikymas trukdo panaudoti jį finansinėms investicijoms ir tai pateisina specialios investicinio aukso apmokestinimo schemos nustatymą; kadangi tokia schema turėtų sustiprinti tarptautinį Bendrijos aukso rinkos konkurencingumą;kadangi aukso tiekimas investiciniams tikslams savo pobūdžiu panašus į kitas finansines investicijas, kurios dažnai atleidžiamos nuo mokesčio pagal šiuo metu taikomas šeštosios direktyvos taisykles, ir todėl atleidimas nuo mokesčio būtų pats tinkamiausias investicinio aukso tiekimo apmokestinimo režimas;kadangi investiciniu auksu turėtų būti laikomi tik labai didelio grynumo aukso formos ir svoriai, kokiais prekiaujama tauriųjų metalų rinkoje, ir aukso monetos, kurių vertė pirmiausia atspindi jose esančio aukso vertę; kadangi aukso monetų atveju skaidrumo sumetimais reikia sudaryti metinį kriterijus atitinkančių monetų sąrašą suteikiant užtikrintumą operatoriams, kurie prekiauja šiomis monetomis; kadangi prekiautojų teisinis užtikrintumas reikalauja, kad šiame sąraše nurodytos monetos visus metus, kuriems patvirtintas šis sąrašas, būtų laikomos atitinkančiomis atleidimo nuo mokesčio pagal šią direktyvą kriterijus; kadangi toks sąrašas nepažeidžia galimybės kiekvienu konkrečiu atveju spręsti dėl monetų, kurios neįtrauktos į sąrašą, įskaitant ką tik nukaltas monetas, tačiau atitinka šioje direktyvoje numatytus kriterijus, atleidimo nuo mokesčio;kadangi dėl to, kad atleidimas nuo mokesčio iš principo nesuteikia teisės atskaityti pirkimo mokesčio, kai tuo tarpu mokestis nuo aukso vertės galėjo būti skaičiuojamas ankstesnėse operacijose, reikia įteisinti tokio pirkimo mokesčio atskaitą, kad būtų užtikrinti specialios schemos pranašumai ir išvengta konkurencijos iškraipymų lyginant su importuotu investiciniu auksu;kadangi galimybė panaudoti auksą ir pramoniniams, ir investiciniams tikslams reikalauja, kad operatoriai galėtų pasirinkti įprastą apmokestinimo tvarką, jeigu jų veikla yra arba investicinio aukso gamyba, arba bet kokio aukso perdirbimas į investicinį auksą, arba didmeninė prekyba tokiu auksu, kai įprastai jie tiekia auksą pramoniniams tikslams;kadangi dvejopas aukso panaudojimas gali sudaryti naujas galimybes piktnaudžiavimui ir mokesčių vengimui, dėl ko valstybės narės turės imtis veiksmingų kontrolės priemonių; kadangi dėl šios priežasties operatoriai turėtų laikytis įprastinio minimalių apskaitos ir dokumentacijos tvarkymo reikalavimų standarto, nors kai ši informacija jau renkama pagal kitus Bendrijos teisės aktus, valstybė narė gali laikyti, kad šie reikalavimai įvykdyti;kadangi patirtis parodė, kad didesnio negu nustatytas grynumo aukso tiekimo atvejais taikant atvirkštinio apmokestinimo mechanizmą galima užkirsti kelią piktnaudžiavimams ir tuo pat metu sušvelninti operacijos finansines sąnaudas; kadangi yra pagrindo leisti valstybėms narėms naudoti tokius mechanizmus; kadangi ta pačia tvarka pagal Šeštosios direktyvos 23 straipsnį už importuojamą auksą mokestis nemokamas importo metu, jeigu jis įrašytas į deklaraciją kaip nurodyta tos direktyvos 22 straipsnio 4 dalyje;kadangi sandoriai, kurie sudaromi valstybių narių reguliuojamose tauriųjų metalų rinkose, reikalauja taikyti dar daugiau supaprastinimų dėl didžiulio tokių operacijų skaičiaus ir greičio; kadangi valstybės narės turi teisę nebetaikyti specialios schemos, sustabdyti mokesčio rinkimą ir netaikyti apskaitos reikalavimų;kadangi dėl to, kad naujoji apmokestinimo schema pakeis esamas Šeštosios direktyvos 12 straipsnio 3 dalies e punkto ir F priedo 26 punkto nuostatas, todėl šias nuostatas reikia išbraukti,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnis"26b straipsnisSpeciali schema investiciniam auksuiA. ApibrėžimasŠioje direktyvoje ir nepažeidžiant kitų Bendrijos nuostatų "investicinis auksas" reiškia:i) ne mažesnio kaip 995/1000 grynumo ir tokio svorio, kuris pripažįstamas tauriųjų metalų rinkose, aukso luitus ar lakštus, neatsižvelgiant į tai, ar juos reprezentuoja vertybiniai popieriai, ar ne. Valstybės narės gali neįtraukti į schemą mažų luitų ar lakštų, kurie sveria 1 g ar mažiau;ii) aukso monetas, kurios:- yra ne mažesnio kaip 900/1000 grynumo,- nukaldintos po 1800 metų,- yra arba buvo teisėta atsiskaitymo priemonė kilmės valstybėje, ir- paprastai parduodamos už kainą, kuri neviršija monetose esančio aukso atviros rinkos kainos daugiau kaip 80 %.Šioje direktyvoje tokios monetos nelaikomos numizmatiniais tikslais parduodamomis monetomis.Kiekvienais metais iki liepos 1 d., pradedant 1999 metais, kiekviena valstybė narė praneša Komisijai apie šiuos kriterijus atitinkančias monetas, kuriomis prekiaujama toje valstybėje narėje. Kiekvienais metais iki gruodžio 1 d. Komisija paskelbia išsamų tokių monetų sąrašą Europos Bendrijų oficialiojo leidinio"C" serijoje. Laikoma, kad monetos, patekusios į paskelbtą sąrašą, atitinka šiuos kriterijus per visus metus, kuriems buvo paskelbtas sąrašas.B. Specialios taisyklės, taikomos investicinio aukso sandoriamsC. Galimybė apmokestintiD. Teisė į atskaitą1. Apmokestinamieji asmenys turi teisę atskaitytia) mokėtiną ar sumokėtą mokestį už investicinį auksą, kurį jiems patiekė asmuo, pasinaudojęs C skirsnyje nurodyta galimybe, arba kuris buvo jiems patiektas pagal G skirsnyje nustatytą procedūrą;b) mokėtiną ar sumokėtą mokestį už jiems pateiktą, jų įsigytą Bendrijos viduje ar importuotą auksą, išskyrus investicinį auksą, kurį jie ar kas nors kitas jų vardu vėliau perdirba į investicinį auksą;c) mokėtiną ar sumokėtą mokestį už jiems suteiktas aukso, įskaitant investicinį auksą, formos, masės ar grynumo keitimo paslaugas, jeigu vėlesnis šio aukso tiekimas yra pagal šį straipsnį atleistas nuo mokesčio.2. Apmokestinamieji asmenys, kurie gamina investicinį auksą ar bet kokį auksą perdirba į investicinį, turi teisę atskaityti mokėtiną ar sumokėtą mokestį už susijusias su šio aukso gamyba ar perdirbimu prekes ir paslaugas, jiems patiektas ar suteiktas, jų įsigytas Bendrijos viduje ar importuotas, tarsi vėlesnis aukso tiekimas, kuris pagal šį straipsnį yra atleistas nuo mokesčio, būtų apmokestinamas.E. Specialios prekiautojų investiciniu auksu prievolėsF. Atvirkštinio apmokestinimo procedūrosG. Tvarka taikoma sandoriams reguliuojamoje aukso rinkoje1. Valstybė narė, pasikonsultavusi kaip numatyta 29 straipsnyje, gali nebetaikyti šioje specialioje schemoje numatyto investicinio aukso atleidimo nuo mokesčio tam tikriems sandoriams dėl investicinio aukso, kitiems nei tiekimas Bendrijos viduje ar eksportas, kurie vykdomi toje valstybė narėje:a) sandoriams tarp apmokestinamųjų asmenų – tauriųjų metalų rinkos, kurią reguliuoja atitinkama valstybė narė, dalyvių; irb) kai sandoris sudaromas tarp tauriųjų metalų rinkos, kurią reguliuoja atitinkama valstybė narė, dalyvio ir kito apmokestinamojo asmens, kuris nėra šios rinkos dalyvis.Esant šioms aplinkybėms tokie sandoriai apmokestinami, ir jiems taikomos tolesnės nuostatos.2. a) Valstybės narės siekdamos supaprastinimo sustabdo mokesčio mokėjimą ir atsisako pridėtinės vertės mokesčio apskaitos reikalavimų sandoriams, numatytiems 1 dalies a punkte.b) Sandoriams, numatytiems 1 dalies b punkte, taikoma atvirkštinio apmokestinimo procedūra, numatyta F skirsnyje. Jeigu asmuo, kuris nėra tauriųjų metalų rinkos dalyvis, nesant minėtų sandorių neprivalėtų registruotis PVM mokėtoju atitinkamoje valstybėje narėje, ne dalyvio vardu fiskalines prievoles privalo įvykdyti dalyvis pagal tos valstybės narės nustatytą tvarką."2 straipsnisDirektyvos 77/388/EEB 12 straipsnio 3 dalies e punktas ir F priedo 26 punktas išbraukiami.3 straipsnis1. Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję 2000 m. sausio 1 d., įgyvendina šią direktyvą. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.Valstybės narės, tvirtindamos šias priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.2. Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.4 straipsnisŠi direktyva įsigalioja jos paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje dieną.5 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Liuksemburge, 1998 m. spalio 12 d.Tarybos varduPirmininkasR. Edlinger[1] OL C 302, 1992 11 19, p. 9.[2] OL C 31, 1994 3 28, p. 91.[3] OL C 161, 1993 6 14, p. 25.[4] OL 145, 1977 5 13, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 96/95/EB (OL L 338, 1996 12 28, p. 89).[5] OL L 166, 1991 6 28, 77 p.--------------------------------------------------