title: 2017 m. kovo 27 d. Tarybos direktyva (ES) 2017/738, kuria, derinant prie technikos pažangos, iš dalies keičiamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/48/EB dėl žaislų saugos II priedo nuostatos dėl švino (Tekstas svarbus EEE. )

text:
27.4.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 110/6

         TARYBOS DIREKTYVA (ES) 2017/738
   2017 m. kovo 27 d.
   kuria, derinant prie technikos pažangos, iš dalies keičiamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/48/EB dėl žaislų saugos II priedo nuostatos dėl švino
   (Tekstas svarbus EEE)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/48/EB dėl žaislų saugos (1), ypač į jos 46 straipsnio 1 dalies b punktą,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               Direktyvoje 2009/48/EB nustatytos įvairių cheminių elementų, įskaitant šviną, išsiskyrimo ribinės vertės žaislų ar jų sudėtinių dalių sausoje, skystoje ar nugrandytoje medžiagoje. Švino ribinės vertės yra atitinkamai 13,5 mg/kg, 3,4 mg/kg ir 160 mg/kg kiekvienoje žaislo medžiagoje;

               (2)

               šios ribinės vertės pagrįstos Nyderlandų nacionalinio visuomenės sveikatos ir aplinkos instituto (toliau – RIVM) rekomendacijomis, pateiktomis 2008 m. ataskaitoje „Cheminės medžiagos žaisluose. Bendra žaislų cheminės saugos vertinimo metodologija ypatingą dėmesį skiriant cheminiams elementams“. RIVM rekomendacijos grindžiamos išvada, kad vaikų ekspozicija švinui negali viršyti tam tikros ribos, vadinamos leistina paros norma. Ataskaitoje 3,6 mikrogramo vienam kg kūno masės per dieną leistina paros norma yra nustatyta kaip švino toksikologinė pamatinė vertė;

               (3)

               kadangi vaikai patiria ekspoziciją švinui ne tik žaisdami su žaislais, bet ir kitais būdais, žaislams turėtų būti priskirta tik tam tikra toksikologinės pamatinės vertės procentinė dalis. Toksiškumo, ekotoksiškumo ir aplinkos mokslinis komitetas 2004 m. birželio 22 d. priimtoje nuomonėje „Tam tikrų žaisluose esančių cheminių elementų biologinio įsisavinamumo vertinimas“ rekomendavo, kad švino per žaislus gaunama dalis būtų 10 proc. didžiausios leistinos normos. Pavojų sveikatai ir aplinkai mokslinis komitetas (SCHER) 2010 m. liepos 1 d. priimtoje nuomonėje „Cheminių elementų žaisluose išsiskyrimo ribinių verčių vertinimas“ pritarė požiūriui, kad švino gaunamas iš žaislų kiekis turėtų neviršyti 10 proc. toksikologinės pamatinės vertės. Be to, kadangi švinas yra laikomas itin toksišku, jo ribinės vertės Direktyva 2009/48/EB buvo nustatytos per pusę mažesnės nei tos, kurias kaip saugias nustatė atitinkamas mokslinis komitetas, siekiant užtikrinti, kad žaislų sudėtyje būtų tik švino pėdsakų, kurie atitinka gerąją gamybos praktiką. Todėl toje direktyvoje 5 proc. leistinos paros normos buvo nustatyta kaip švino išsiskyrimo iš žaislų ribinė vertė;

               (4)

               Europos maisto saugos tarnyba (toliau – EFSA) nusprendė, kad švinas yra toks toksiškas metalas, kad nėra tokios jo ribinės vertės, kurios neviršijant dėl ekspozicijos švinui nebūtų didelio neigiamo poveikio sveikatai. Net nedidelė ekspozicija švinui gali sukelti neurotoksiškumą (t. y. nervų sistemos ir smegenų pažeidimus), visų pirma mokymosi sutrikimus. Todėl atsižvelgiant į tas EFSA paskelbtas naujausias mokslo žinias, leistina paros norma nebeturėtų būti taikoma kaip toksikologinė pamatinė vertė;

               (5)

               pasak EFSA, naujoji toksikologinė pamatinė vertė, kurią reikėtų naudoti nustatant švino ribinę vertę, yra orientacinės dozės riba BMDL01 (angl. benchmark dose limit), pagrįsta poveikiu nervų sistemos vystymuisi. BMDL01 yra žemesnioji orientacinės dozės pasikliautinojo lygmens (95 procentilė) riba, atitinkanti 1 proc. papildomą riziką, susijusią su vaikų intelekto sutrikimu, apskaičiavus pagal visą intelekto koeficiento (toliau – IQ) skalę, t. y. kai pagal tą skalę IQ sumažėja 1 tašku. BMDL01 yra lygi 0,5 mikrogramo švino dozės vienam kūno masės kilogramui per dieną;

               (6)

               prie Europos cheminių medžiagų agentūros (toliau – ECHA) įsteigtas Rizikos vertinimo komitetas pritarė EFSA, kad BMDL01 yra didžiausia leidžiamoji ekspozicijos švinui dozė. Kadangi šiuo metu Europos vaikų kraujyje randamas švino kiekis vidutiniškai 4 kartus viršija didžiausią leistiną normą ir negalima nustatyti tokios slenkstinės ekspozicijos švinui vertės, kurios neviršijant nebūtų poveikio nervų sistemos vystymuisi, reikėtų kuo labiau vengti bet kokios papildomos ekspozicijos;

               (7)

               atsižvelgiant į naujausią mokslo raidą, susijusią su minėtoje 2008 m. RIVM ataskaitoje nurodyta metodika, skirta saugioms cheminių elementų ribinėms vertėms žaisluose apskaičiuoti, ir taikant Direktyvoje 2009/48/EB nurodytą itin toksiškų cheminių elementų, pvz., švino, keliamos rizikos valdymo metodą, reikėtų peržiūrėti Direktyvoje 2009/48/EB nustatytas švino ribines vertes žaisluose ir siekiant apsaugoti vaikų sveikatą nustatyti 5 proc. BMDL01 siekiančias ribines vertes;

               (8)

               2015 m. paskelbtame 2008 m. RIVM ataskaitos klaidų ištaisyme laikyta, kad švino kiekis sausoje ir skystoje žaislų medžiagoje, kurį vaikai, tikėtina, gali nuryti ir kuriuo grindžiamos RIVM ataskaitos rekomendacijos dėl ribinių verčių, turėtų būti išreikštas kaip kiekis per savaitę, o ne per parą. SCHER vėliau teigė, kad pradžioje rekomenduotas tikėtinas praryjamas kiekis yra tinkamas ir turėtų būti toliau išreiškiamas kaip kiekis per parą, o ne per savaitę, taip patvirtindamas, kad 2008 m. RIVM ataskaitoje nurodyta cheminių elementų saugių ribinių verčių žaisluose apskaičiavimo metodika yra teisinga. Todėl 2008 m. RIVM ataskaitoje nurodyta metodika turėtų būti ir toliau naudojama švino žaisluose ribinių verčių tikslinimo tikslais;

               (9)

               todėl Direktyva 2009/48/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista;

               (10)

               Direktyvos 2009/48/EB 47 straipsniu įsteigtas komitetas nuomonės apie šioje direktyvoje numatytas priemones nepateikė, todėl Komisija pateikė Tarybai su minėtomis priemonėmis susijusį pasiūlymą ir perdavė jį Europos Parlamentui,

         PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:
   1 straipsnis
   Direktyvos 2009/48/EB II priedo III dalies 13 punkto lentelėje švinui skirtas įrašas pakeičiamas šiuo tekstu:

                  „Švinas

                  2,0

                  0,5

                  23“

   2 straipsnis
   1.   Valstybės narės ne vėliau kaip 2018 m. spalio 28 d. priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą.
   Tas nuostatas jos taiko nuo 2018 m. spalio 28 d.
   Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.
   2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.
   3 straipsnis
   Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
   4 straipsnis
   Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

      Priimta Briuselyje 2017 m. kovo 27 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         C. ABELA

      (1)  OL L 170, 2009 6 30, p. 1.


title: 2008 m. birželio 20 d. Komisijos direktyva 2008/63/EB dėl konkurencijos telekomunikacijų galinių įrenginių rinkose (kodifikuota redakcija) (Tekstas svarbus EEE)

text:
21.6.2008

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 162/20

      KOMISIJOS DIREKTYVA 2008/63/EB
   2008 m. birželio 20 d.
   dėl konkurencijos telekomunikacijų galinių įrenginių rinkose
   (Tekstas svarbus EEE)
   (kodifikuota redakcija)
   EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 86 straipsnio 3 dalį,
   kadangi:

               (1)

               1988 m. gegužės 16 d. Komisijos direktyva 88/301/EEB dėl konkurencijos galinės telekomunikacinės įrangos rinkose (1) buvo iš esmės keičiama (2). Siekiant aiškumo ir racionalumo minėta direktyva turėtų būti kodifikuota.

               (2)

               Visose valstybėse narėse telekomunikacijos buvo pilnai arba iš dalies valstybinė monopolija, kuri paprastai buvo įteisinama suteikus specialiąsias arba išimtines teises vienai arba daugiau organizacijų, atsakingų už telekomunikacijų tinklo infrastruktūros ir atitinkamų paslaugų teikimą. Tačiau tokios teisės dažnai neapsiribojo tik telekomunikacijų tinklo paslaugų teikimu, bet apėmė ir prie telekomunikacijų tinklo jungiamų telekomunikacijų galinių įrenginių tiekimą naudotojams. Per paskutiniuosius dešimtmečius buvo stebima ženkli telekomunikacijų tinklų techninė pažanga, ypač telekomunikacijų galinių įrenginių srityje.

               (3)

               Valstybės narės atsižvelgdamos į techninę ir ekonominę pažangą peržiūrėjo jų suteiktas specialiąsias arba išimtines teises telekomunikacijų sektoriuje. Telekomunikacijų galinių įrenginių tipų gausa ir multifunkcinio galinių įrenginių naudojimo galimybė reiškia, kad naudotojams turi būti leidžiama laisvai rinktis įvairių prieinamų tipų įrengimus, kad jie galėtų gauti maksimalią naudą iš sistemų technologinio progreso.

               (4)

               Suteiktos išimtinės teisės riboja laisvą telekomunikacijų galinių įrenginių (įskaitant ir palydovinės įrangos) judėjimą jų importo bei tiekimo rinkai srityse todėl, kad kai kurie iš šių įrenginių nepatenka į rinką, arba tokių įrenginių prijungimo, paleidimo ir priežiūros srityse, todėl, kad atsižvelgiant į rinkos charakteristikas, o ypač į šių įrenginių įvairovę ir techninį pobūdį, monopolija neturi paskatų teikti tokias paslaugas įrenginių, kurių ji netiekia rinkai ar neimportuoja, atžvilgiu, nei nustatyti jų kainas pagal sąnaudas, kadangi nėra naujai įeinančių į rinką įmonių konkurencijos pavojaus. Atsižvelgiant į tai, kad daugelyje įrangos rinkų paprastai yra didelė telekomunikacijų galinių įrenginių įvairovė ir bet kokių specialiųjų teisių suteikimas, kurios tiesiogiai arba netiesiogiai riboja įmonių, turinčių teisę importuoti, tiekti rinkai, prijungti, paleisti ir prižiūrėti tokius įrenginius, skaičių, gali turėti tokio paties pobūdžio poveikį, kaip ir išimtinių teisių suteikimas. Tokios specialiosios arba išimtinės teisės yra laikomos priemonėmis, turinčiomis tolygų poveikį kiekybiniams apribojimams, nesuderinamiems su Sutarties 28 straipsniu. Todėl yra būtina panaikinti visas dabartiniu metu telekomunikacijų galinių įrenginių importo, tiekimo rinkai, prijungimo, paleidimo ir priežiūros srityse suteiktas išimtines teises, taip pat tokias teises, kurios turi panašų poveikį – t. y. visas specialiąsias teises, išskyrus tas, kurios suteikiamos kaip teisinis arba reguliavimo pranašumas vienai ar daugiau įmonių ir daro įtaką tik kitų įmonių galimybei verstis bet kuria iš pirmiau išvardytų veiklos rūšių toje pačioje geografinėje vietovėje iš esmės lygiavertėmis sąlygomis.

               (5)

               Su telekomunikacijų galiniais įrenginiais susijusios specialiosios arba išimtinės teisės praktiškai yra realizuojamos sudarant nepalankias sąlygas tiekti tokius įrenginius iš kitų valstybių narių, ypač neleidžiant naudotojams laisvai pasirinkti tokių telekomunikacijų galinių įrenginių, kurie, nepriklausomai nuo jų kilmės šalies, geriausiai atitiktų jų poreikius pagal kainą ir kokybę. Todėl šių teisių realizavimas nėra suderinamas su Sutarties 31 straipsniu visose valstybėse narėse.

               (6)

               Telekomunikacijų galinių įrenginių instaliavimo ir priežiūros paslaugos yra pagrindinis veiksnys juos perkant arba nuomojant. Specialiųjų arba išimtinių teisių išlaikymas šioje srityje būtų tolygus išimtinių teisių šioje rinkoje suteikimui. Todėl šios teisės privalo būti panaikintos, kad išimtinių teisių panaikinimas telekomunikacijų galinių įrenginių importui ir tiekimui į rinką padarytų bent kokį praktinį poveikį.

               (7)

               Telekomunikacijų galinių įrenginių priežiūra yra paslauga Sutarties 50 straipsnio prasme. Paslauga, kuri komerciniu požiūriu negali būti atskirta nuo telekomunikacijų galinių įrenginių tiekimo rinkai, privalo būti teikiama laisvai pagal Sutarties 49 straipsnį, ypač tada, kai tokią paslaugą teikia kvalifikuoti telekomunikacijų operatoriai.

               (8)

               Toliau tęsiasi Sutartyje išdėstytų konkurencijos taisyklių pažeidimai, kurie tiek nepalankiai veikia prekybos raidą, kad gali prieštarauti Bendrijos interesams. Didesnė konkurencija telekomunikacijų galinių įrenginių rinkoje reikalauja įvesti aiškias, 1999 m. kovo 9 d. Tarybos ir Europos Parlamento direktyvoje 1999/5/EB dėl radijo ryšio įrenginių ir telekomunikacijų galinių įrenginių bei abipusio jų atitikties pripažinimo (3) nurodytus būtinus reikalavimus atitinkančias technines specifikacijas, bei leisti laisvą telekomunikacijų galinių įrenginių judėjimą. Savo ruožtu, toks skaidrumas būtinai reikalauja paskelbti technines specifikacijas.

               (9)

               Specialiųjų arba išimtinių teisių suteikimas telekomunikacijų galinių įrenginių importui ir tiekimui į rinką veda prie padėties, prieštaraujančios Sutarties 3 straipsnio g dalies tikslui, reikalaujančiam sukurti sistemą, užtikrinančią, kad konkurencija vidaus rinkoje nebūtų iškraipoma ir a fortiori reikalaujančiam, kad konkurencija nebūtų eliminuojama. Valstybės narės pagal Sutarties 10 straipsnį yra įpareigotos susilaikyti nuo bet kokių priemonių, galinčių trukdyti siekti Sutarties, įskaitant 3 straipsnio g dalį, tikslų. Todėl specialiosios arba išimtinės teisės turi būti laikomos nesuderinamomis su Sutarties 82 ir 3 straipsniais, o tokių teisių suteikimas arba išlaikymas valstybėje narėje draudžiamas pagal Sutarties 86 straipsnio 1 dalį.

               (10)

               Norint užtikrinti, kad naudotojai galėtų laisvai pasirinkti telekomunikacijų galinius įrenginius, reikia žinoti ir aiškiai pateikti viešųjų galinių telekomunikacijų tinklų sąsajų, prie kurių jungiami telekomunikacijų galiniai įrenginiai, charakteristikas. Todėl valstybės narės privalo užtikrinti, kad tokios charakteristikos būtų paskelbtos ir kad naudotojai turėtų prieigą prie viešųjų galinių telekomunikacijų tinklų sąsajų.

               (11)

               Tam, kad telekomunikacijų galinių įrenginių gamintojai galėtų pateikti rinkai jų gaminamus įrenginius, jie privalo žinoti, kokias technines specifikacijas tie įrenginiai turi atitikti. Todėl valstybės narės turėtų patvirtinti ir paskelbti telekomunikacijų galinių įrenginių specifikacijas, kurių projektus jos privalo pateikti Komisijai pagal 1998 m. birželio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 98/34/EB, nustatančią informacijos apie techninius standartus, reglamentus ir informacinės visuomenės paslaugų taisykles teikimo tvarką (4). Iš kitų valstybių narių importuojamiems įrenginiams specifikacijos gali būti taikomos tik tiek, kiek tai yra būtina užtikrinant atitikimą Direktyvos 1999/5/EB 3 straipsnyje nurodytiems esminiams reikalavimams, ko galima teisėtai reikalauti pagal Bendrijos teisę. Bet kuriuo atveju valstybės narės turi laikytis Sutarties 28 ir 30 straipsnių, pagal kuriuos importuojanti valstybė narė privalo leisti teisėtai kitoje valstybėje narėje gaminamų ir parduodamų telekomunikacijų galinių įrenginių importą į savo šalies teritoriją.

               (12)

               Norint užtikrinti, kad šios specifikacijos būtų taikomos skaidriai, objektyviai ir be diskriminavimo, jų taikymo priežiūra dėl akivaizdaus interesų konflikto negali būti pavesta telekomunikacijų galinių įrenginių rinkoje esančiam konkurentui. Todėl valstybės narės turėtų garantuoti, kad atsakomybė už priežiūrą tektų organizacijai, nepriklausomai nuo telekomunikacijų tinklo operatorių ir nuo bet kurio atitinkamos rinkos konkurento.

               (13)

               Ši direktyva neturėtų pažeisti valstybių narių įsipareigojimų, susijusių su direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę terminais, numatytais II priedo B dalyje,

         PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:
   1 straipsnis
   Šioje direktyvoje:

               1)

               „galiniai įrenginiai“ reiškia:

                           a)

                           telekomunikacijų įrenginiai, tiesiogiai arba netiesiogiai prijungti prie galinio viešojo telekomunikacijų tinklo sąsajos informacijai perduoti, apdoroti arba priimti; abiem atvejais (tiesioginiu ir netiesioginiu) galiniai įrenginiai prie telekomunikacijų tinklo prijungiami laidais, optinėmis skaidulomis arba elektromagnetiniu būdu; prijungimas prie telekomunikacijų tinklo vadinamas netiesioginiu, jeigu įrenginiai prijungiami tarp telekomunikacijų tinklo galinių įrenginių ir to tinklo galinės sąsajos;

                           b)

                           palydovinio ryšio žemės stočių įrenginius;

               2)

               palydovinio ryšio žemės stoties įrenginiai – tai telekomunikacijų galiniai įrenginiai, kuriuos galima panaudoti radijo ryšio signalams siųsti, arba ir siųsti, ir priimti („siuntimas/priėmimas“), arba tiktai priimti („tik priėmimas“), naudojant palydovus arba kitokias kosmines sistemas;

               3)

               „įmonės“ reiškia valstybines arba privačias organizacijas, kurioms valstybės narės suteikia specialiąsias arba išimtines teises importuoti, tiekti į rinką, prijungti, parengti eksploatavimui bei įjungti arba aptarnauti telekomunikacijų galinius įrenginius;

               4)

               specialiosios teisės – tai teisės, kurias valstybė narė suteikė ribotam įmonių skaičiui bet kokiu įstatymu ar kita teisine priemone, kuri apibrėžtoje geografinėje teritorijoje:

                           a)

                           apriboja tokių įmonių skaičių iki dviejų arba daugiau ne pagal objektyvius, deramus ir nediskriminuojančius kriterijus, arba

                           b)

                           nustato kelias konkuruojančias bendroves ne pagal a punkte nurodytus kriterijus, arba

                           c)

                           suteikia bet kuriai bendrovei arba įmonėms ne pagal a ir b punktuose nurodytus kriterijus, bet kokius teisinius arba reguliavimo pranašumus, kurie gerokai paveikia bet kurios kitos įmonės galimybes importuoti, pateikti rinkai, prijungti, pradėti eksploatuoti ir (arba) techniškai prižiūrėti telekomunikacijų galinius įrenginius toje pačioje geografinėje vietovėje iš esmės lygiavertėmis sąlygomis.

         2 straipsnis
   Valstybės narės, kurios suteikė įmonėms specialiąsias arba išimtines teises, užtikrina, kad būtų panaikintos visos išimtinės teisės, taip pat tokios specialiosios teisės, kurios:

               a)

               sumažina tokių įmonių skaičių iki dviejų arba daugiau, ne pagal objektyvius, deramus ir nediskriminuojančius kriterijus, arba

               b)

               nustato kelias konkuruojančias įmones ne pagal a punkte nurodytus kriterijus.

         Jos turi informuoti Komisiją apie priimtas priemones arba šiam tikslui skirtų įstatymų projektų parengimą.
   3 straipsnis
   Valstybės narės turi užtikrinti, kad ūkio subjektai turėtų teisę importuoti, tiekti į rinką, prijungti, pradėti eksploatuoti telekomunikacijų galinius įrenginius ir vykdyti jų priežiūrą.
   Tačiau valstybės narės gali:

               a)

               atsisakyti prijungti palydovinio ryšio žemės stoties įrenginius prie viešųjų telekomunikacijų tinklų arba pradėti juos eksploatuoti, jeigu jie neatitinka atitinkamų bendrųjų techninių reglamentų, priimtų pagal Direktyvą 1999/5/EB, arba tokiems nesant, neatitinka esminių reikalavimų, išdėstytų tos direktyvos 3 straipsnyje; nesant suderintų reglamentuojančių sąlygų ar bendrųjų techninių taisyklių, nacionalinės taisyklės turi būti proporcingos tokiems esminiams reikalavimams ir apie jas pranešama Komisijai pagal Direktyvą 98/34/EB, kai to reikalaujama minėtoje direktyvoje;

               b)

               atsisakyti prijungti telekomunikacijų galinius įrenginius prie viešųjų telekomunikacijų tinklų, jeigu jie neatitinka kai kurių bendrųjų techninių reglamentų, priimtų pagal Direktyvą 1999/5/EB, arba tokiems nesant, neatitinka esminių reikalavimų, išdėstytų tos direktyvos 3 straipsnyje;

               c)

               remdamosi objektyviais, nediskriminaciniais ir viešai prieinamais kriterijais reikalauti iš ūkio subjektų turėti tinkamą galinių įrenginių prijungimui, paleidimui bei aptarnavimui reikalingą techninę kvalifikaciją.

         4 straipsnis
   Valstybės narės turi užtikrinti, kad telekomunikacijų paslaugų naudotojai turėtų prieigą prie naujų viešojo telekomunikacijų tinklo galinių sąsajų ir kad tokių galinių sąsajų fizinės charakteristikos būtų paskelbtos viešųjų telekomunikacijų tinklų operatorių.
   5 straipsnis
   Valstybės narės turi užtikrinti, kad visos telekomunikacijų galinių įrenginių specifikacijos būtų formaliai patvirtintos ir paskelbtos.
   Valstybės narės pagal Direktyvą 98/34/EB praneša Komisijai apie visų telekomunikacijų galiniams įrenginiams taikomų techninių specifikacijų projektus.
   6 straipsnis
   Valstybės narės turi užtikrinti, kad atsakomybė už 5 straipsnyje nurodytų specifikacijų taikymo priežiūrą būtų pavesta nuo prekes arba paslaugas telekomunikacijų sektoriuje tiekiančių valstybinių arba privačių įmonių nepriklausomai organizacijai.
   7 straipsnis
   Kiekvienų metų pabaigoje valstybės narės turi pateikti Komisijai ataskaitą, pagal kurią Komisija galėtų patikrinti, kaip valstybės narės laikosi 2, 3, 4 ir 6 straipsnių nuostatų.
   Ataskaitos pavyzdys yra pateiktas I priede.
   8 straipsnis
   Direktyva 88/301/EEB su pakeitimais, padarytais direktyva, nurodyta II priedo A dalyje, yra panaikinama nepažeidžiant valstybių narių įsipareigojimų, susijusių su direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę terminais, numatytais II priedo B dalyje.
   Nuorodos į panaikintą direktyvą laikomos nuorodomis į šią direktyvą ir skaitomos pagal III priede pateiktą atitikmenų lentelę.
   9 straipsnis
   Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
   10 straipsnis
   Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

      Priimta Briuselyje, 2008 m. birželio 20 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         José Manuel BARROSO

      (1)  OL L 131, 1988 5 27, p. 73. Direktyva su pakeitimais, padarytais Direktyva 94/46/EB (OL L 268, 1994 10 19, p. 15).

      (2)  Žr. II priedo A dalį.

      (3)  OL L 91, 1999 4 7, p. 10. Direktyva su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1).

      (4)  OL L 204, 1998 7 21, p. 37. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos direktyva 2006/96/EB (OL L 363, 2006 12 20, p. 81).

      I PRIEDAS
      7 straipsnyje nurodytos ataskaitos pavyzdys
      2 straipsnio įgyvendinimas
      Telekomunikacijų galiniai įrenginiai, kuriems taikomi teisės aktai yra arba buvo keičiami.
      Pagal telekomunikacijų galinių įrenginių kategorijas:

                  —

                  priemonės priėmimo data, arba

                  —

                  teisės akto priėmimo data, arba

                  —

                  priemonės įsigaliojimo data.

            3 straipsnio įgyvendinimas

                  —

                  Telekomunikacijų galiniai įrenginiai, kurių prijungimas ir (arba) tiekimas buvo ribojamas,

                  —

                  įrenginių techninėms charakteristikoms keliami reikalavimai, pateikiant nuorodas į jų paskelbimą.

            4 straipsnio įgyvendinimas

                  —

                  Nuorodos į publikacijas, kuriose apibrėžtos įrenginių fizinės charakteristikos,

                  —

                  esamų galinių telekomunikacijų tinklų sąsajų skaičius,

                  —

                  dabartiniu metu prieinamų galinių telekomunikacijų tinklų sąsajų skaičius.

            6 straipsnio įgyvendinimas

                  —

                  Paskirta(-os) nepriklausoma(-os) organizacija(-os).

      II PRIEDAS
      A   DALIS
      Panaikinama direktyva su pakeitimu
      (nurodyta 8 straipsnyje)

                  Komisijos direktyva 88/301/EEB

                  (OL L 131, 1988 5 27, p. 73).

                  Komisijos direktyva 94/46/EB

                  (OL L 268, 1994 10 19, p. 15).

            B   DALIS
      Perkėlimo į nacionalinę teisę terminų sąrašas
      (nurodytas 8 straipsnyje)

                  Direktyva

                  Perkėlimo terminas

                  88/301/EEB

                  —

                  94/46/EB

                  1995 m. rugpjūčio 8 d.

      III PRIEDAS
      Atitikmenų lentelė

                  Direktyva 88/301/EEB

                  Ši direktyva

                  1 straipsnio įžanginiai žodžiai

                  1 straipsnio įžanginiai žodžiai

                  1 straipsnio pirmos įtraukos pirmas ir antras sakiniai

                  1 straipsnio 1 punkto a papunktis

                  1 straipsnio pirmosios įtraukos paskutinis sakinys

                  1 straipsnio 1 punkto b papunktis

                  1 straipsnio antra įtrauka

                  1 straipsnio 3 punktas

                  1 straipsnio trečios įtraukos įžanginiai žodžiai

                  1 straipsnio 4 punkto įžanginiai žodžiai

                  1 straipsnio trečios įtraukos pirma subįtrauka

                  1 straipsnio 4 punkto a papunktis

                  1 straipsnio trečios įtraukos antra subįtrauka

                  1 straipsnio 4 punkto b papunktis

                  1 straipsnio trečios įtraukos ketvirta subįtrauka

                  1 straipsnio 4 punkto c papunktis

                  1 straipsnio ketvirta įtrauka

                  1 straipsnio 2 punktas

                  2 straipsnis

                  2 straipsnis

                  3 straipsnio pirmas sakinys

                  3 straipsnio pirma pastraipa

                  3 straipsnio antras sakinys

                  3 straipsnio antros pastraipos įžanginis sakinys

                  3 straipsnio pirma įtrauka

                  3 straipsnio antros pastraipos a punktas

                  3 straipsnio antra įtrauka

                  3 straipsnio antros pastraipos b punktas

                  3 straipsnio trečia įtrauka

                  3 straipsnio antros pastraipos c punktas

                  4 straipsnio pirma pastraipa

                  4 straipsnis

                  4 straipsnio antra pastraipa

                  —

                  5 straipsnio 1 dalis

                  —

                  5 straipsnio 2 dalies pirmas sakinys

                  5 straipsnio pirma pastraipa

                  5 straipsnio 2 dalies antras sakinys

                  5 straipsnio antra pastraipa

                  6 straipsnis

                  6 straipsnis

                  8 straipsnis

                  —

                  9 straipsnis

                  7 straipsnis

                  10 straipsnis

                  —

                  —

                  8 straipsnis

                  —

                  9 straipsnis

                  11 straipsnis

                  10 straipsnis

                  I priedas

                  —

                  II priedas

                  I priedas

                  —

                  II priedas

                  —

                  III priedas


title: 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/97/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 96/22/EB dėl draudimo vartoti gyvulininkystėje tam tikras medžiagas, turinčias hormoninį ar tirostatinį poveikį, bei beta agonistus (Tekstas svarbus EEE)

text:
28.11.2008

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 318/9

      EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA 2008/97/EB
   2008 m. lapkričio 19 d.
   iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 96/22/EB dėl draudimo vartoti gyvulininkystėje tam tikras medžiagas, turinčias hormoninį ar tirostatinį poveikį, bei beta agonistus
   (Tekstas svarbus EEE)
   EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 152 straipsnio 4 dalies b punktą,
   atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,
   atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
   pasikonsultavę su Regionų komitetu,
   laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (2),
   kadangi:

               (1)

               Direktyvos 96/22/EB (3) 2 straipsniu draudžiama, inter alia, pateikti į rinką stilbeną, stilbeno produktus, jų druskas bei eterius ir tirostatines medžiagas, skiriamas visų rūšių gyvūnams.

               (2)

               Šio visiško draudimo priežastis buvo ta, kad jeigu rinkoje nebūtų pateikta produktų, kuriuos būtų leidžiama naudoti bet kokioms gyvūnų rūšims, šiais produktais būtų sunkiau piktnaudžiauti arba juos netinkamai naudoti.

               (3)

               Tačiau patirtis, įgyta rengiant nacionalinius likučių planus, pateiktus pagal 1996 m. balandžio 29 d. Tarybos direktyvą 96/23/EB dėl kai kurių medžiagų ir jų likučių gyvuose gyvūnuose ir gyvūninės kilmės produktuose monitoringo priemonių (4), parodė, kad piktnaudžiavimas gyvūnams augintiniams skirtomis produktų formomis sudaro tik mažą dalį visų piktnaudžiavimo arba netinkamo naudojimo atvejų. Taip yra iš dalies dėl to, kad nėra ekonominio suinteresuotumo naudoti gyvūnams augintiniams skirtas produktų formas siekiant skatinti maistinių gyvūnų augimą.

               (4)

               Be to, draudimas naudoti tirostatines medžiagas turi žalingą poveikį gyvūnų augintinių (šunų ir kačių) gerovei, nes nėra alternatyvaus hipertiroze sergančių šių gyvūnų gydymo metodo.

               (5)

               Protokole dėl gyvūnų apsaugos ir gerovės, pateiktame Sutarties priede, numatyta, kad įgyvendindamos Bendrijos politiką, ypač vidaus rinkos srityje, Bendrija ir valstybės narės turi visiškai atsižvelgti į gyvūnų gerovės reikalavimus.

               (6)

               Todėl tikslinga į Direktyvos 96/22/EB taikymo sritį įtraukti tik maistinius gyvūnus ir atšaukti gyvūnams augintiniams taikomą draudimą, taip pat patikslinti terapinio gydymo sąvokos apibrėžtį.

               (7)

               1999 m. balandžio 30 d. Veterinarinių priemonių, susijusių su visuomenės sveikata, mokslinio komiteto nuomonėje dėl hormonų likučių galvijienoje ir jos produktuose galimo neigiamo poveikio žmonių sveikatai (kuri buvo peržiūrėta 2000 m. gegužės 3 d. ir patvirtinta 2002 m. balandžio 10 d.) daroma išvada, kad yra daug naujausių duomenų, rodančių, jog estradiolį 17ß reikia laikyti atskiru kancerogenu, nes jis turi navikų susidarymą ir augimą skatinantį poveikį, ir kad remiantis šiuo metu turimais duomenimis neįmanoma kiekybiškai įvertinti žmonių sveikatai keliamo pavojaus. Todėl Direktyva 96/22/EB buvo iš dalies pakeista Direktyva 2003/74/EB, siekiant, inter alia, visam laikui uždrausti naudoti estradiolį 17ß augimui skatinti ir labai sumažinti atvejų, kuriais galima naudoti šią medžiagą visiems ūkiuose laikomiems gyvūnams terapinio ar zootechninio gydymo tikslais, skaičių laukiant, kol valstybėse narėse bus vėl išnagrinėtos faktinės ir mokslinės aplinkybės ir veterinarinė praktika.

               (8)

               Direktyvos 96/22/EB 11a straipsnyje reikalaujama, kad iki 2005 m. spalio 14 d. Komisija pateiktų ataskaitą dėl galimybės skirti alternatyvius, estradiolio 17β arba jo produktų neturinčius, veterinarinius vaistus, maistiniams gyvūnams terapinio gydymo tikslais. Komisija konsultavosi su ekspertais ir parengė atitinkamą mokslinę ataskaitą, kurią 2005 m. spalio 11 d. pateikė Europos Parlamentui ir Tarybai. Ataskaitoje daroma išvada, kad estradiolis 17β nėra svarbus auginant maistinius gyvūnus, nes valstybėse narėse veterinarijos praktika užsiimantys veterinarijos gydytojai jau gana plačiai naudoja alternatyvius vaistus (ypač prostaglandinus), o visiškai uždraudus naudoti estradiolį 17ß maistiniams gyvūnams poveikio ūkininkams ir gyvūnų gerovei nebūtų arba jis būtų labai nežymus.

               (9)

               Teikiant objektyvią informaciją ir vykdant informavimo kampanijas galima paskatinti tinkamai laikytis susijusių teisės aktų ir išvengti netinkamo neleistinų medžiagų naudojimo.

               (10)

               Buvo suteiktas laikinas leidimas iki 2006 m. spalio 14 d. naudoti estradiolį 17ß galvijų, arklių, avių arba ožkų rujai skatinti. Kadangi jau naudojami alternatyvūs produktai ir siekiant užtikrinti aukštą sveikatos apsaugos lygį, kurio siekiama Bendrijoje, tas leidimas neturėtų būti atnaujintas.

               (11)

               Todėl Direktyvą 96/22/EB reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti,

         PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:
   1 straipsnis
   Direktyva 96/22/EB iš dalies keičiama taip:

               1.

               1 straipsnio 2 dalies b punktas pakeičiamas taip:

                           „b)

                           terapinis gydymas — veterinarijos gydytojui atlikus apžiūrą, leistinos medžiagos skyrimas pagal šios direktyvos 4 straipsnį tam tikro ūkyje laikomo gyvūno vaisingumo problemoms gydyti, įskaitant ir nepageidaujamo nėštumo nutraukimą, o beta agonistų atveju – tokolizei taikyti karvėms veršiuojantis ir kvėpavimo problemoms, podotrochlitui ir netrauminiam ūmiam šlubumui gydyti bei tokolizei taikyti arklinių šeimos gyvūnams;“.

               2.

               2 straipsnis pakeičiamas taip:
               „2 straipsnis
               Valstybės narės neleidžia pateikti į rinką II priede išvardytų medžiagų, naudojamų gyvūnams, kurių mėsa bei jos produktai skirti vartoti žmonėms 4 straipsnio 2 punkte nenumatytais tikslais.“

               3.

               4 straipsnio 2 punkto i papunktis pakeičiamas taip:

                           „i)

                           alilo trenbolono, skiriamo naudoti per burną, arba beta agonistų arklinių šeimos gyvūnams, su sąlyga, kad šie vaistai bus naudojami laikantis gamintojo nurodymų;“.

               4.

               5a straipsnis išbraukiamas.

               5.

               3, 6, 7, 8, 11 ir 14 a straipsnių nuorodos į 5a straipsnį išbraukiamos.

               6.

               11 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
               „1.   Į pagal Bendrijos teisės aktus sudaromus šalių, iš kurių valstybėms narėms leidžiama importuoti ūkiuose auginamus ar akvakultūros gyvūnus, arba tokių gyvūnų mėsą ir produktus, sąrašus negali būti įtraukiamos trečiosios šalys, kurių teisės aktai leidžia pateikti į rinką ir skirti stilbeną, stilbeno produktus, jų druskas ir eterius ar tirostatines medžiagas visų rūšių gyvūnams, kurių mėsa ir produktai skirti vartoti žmonėms.“

               7.

               11a straipsnis pakeičiamas taip:
               „11a straipsnis
               Kalbant apie III priede išvardytas medžiagas, Komisija, atsižvelgdama į naujausią visų galimų šaltinių mokslinę informaciją, ieško papildomos informacijos ir nuolat persvarsto taikomas priemones, kad laiku pateiktų Europos Parlamentui ir Tarybai visus reikiamus pasiūlymus.“

               8.

               Įterpiamas šis straipsnis:
               „11b straipsnis
               Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, rengia informavimo ir sąmoningumo ugdymo kampanijas, kuriomis siekiama visiškai uždrausti naudoti estradiolį 17ß maistiniams gyvūnams, ir kurios skiriamos ES ūkininkams ir veterinarijos organizacijoms, taip pat susijusioms ne ES organizacijoms, tiesiogiai ar netiesiogiai dalyvaujančioms gyvulinės kilmės maisto, patenkančio į šios direktyvos taikymo sritį, eksporto į ES veikloje.“

               9.

               II priedas pakeičiamas šios direktyvos priede esančiu tekstu.

         2 straipsnis
   1.   Valstybės narės užtikrina, kad įsigaliotų įstatymai ir kiti teisės aktai, būtini šiai direktyvai įgyvendinti ne vėliau kaip 2009 m. sausio 1 d. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tokių įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatų tekstus kartu su lentele, pateikiančia atitikmenis tarp jų ir šios direktyvos.
   Valstybės narės, priimdamos šias nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Tokios nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.
   2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų nuostatų tekstus.
   3 straipsnis
   Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
   4 straipsnis
   Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

      Priimta Strasbūre, 2008 m. lapkričio 19 d.

            Europos Parlamento vardu

            Pirmininkas

         H.-G. PÖTTERING

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         J.-P. JOUYET

      (1)  OL C 10, 2008 1 15, p. 57.

      (2)  2008 m. birželio 5 d. Europos Parlamento nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2008 m. spalio 20 d. Tarybos sprendimas.

      (3)  OL L 125, 1996 5 23, p. 3.

      (4)  OL L 125, 1996 5 23, p. 10.

      PRIEDAS

            „II PRIEDAS
            Uždraustų medžiagų sąrašas:

                        A sąrašas: medžiagos, kurias draudžiama naudoti

                                    —

                                    Tirostatinės medžiagos,

                                    —

                                    Stilbenas, stilbeno produktai, jų druskos ir eteriai,

                                    —

                                    Estradiolis 17β ir esteriams būdingų savybių turintys jo dariniai.

                        B sąrašas: medžiagos, kurias draudžiama naudoti, tačiau taikomos išimtys

                                    —

                                    Beta agonistai.“


title: 2001 m. gruodžio 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/104/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 93/42/EEB dėl medicinos prietaisųTekstas svarbus EEE.

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

32001L0104

Oficialusis leidinys L 006 , 10/01/2002 p. 0050 - 0051

		Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/104/EB2001 m. gruodžio 7 d.iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 93/42/EEB dėl medicinos prietaisų(tekstas svarbus EEE)EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 95 straipsnį,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdami į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę,laikydamiesi Sutarties [1] 251 straipsnyje nustatytos tvarkos,kadangi:(1) Šios direktyvos tikslas — įtraukti į Direktyvos 93/42/EEB [2] taikymo sritį tik tuos medicinos prietaisus, kurių sudedamoji dalis yra medžiagos, gautos iš žmogaus kraujo ir žmogaus plazmos. Medicinos prietaisai, kuriuose yra kitokių iš žmogaus audinių gautų medžiagų, į minėtos direktyvos taikymo sritį neįtraukiami.(2) Visų taisyklių, reglamentuojančių medicinos prietaisų gamybą, paskirstymą arba vartojimą, pagrindinis tikslas — saugoti visuomenės sveikatą.(3) Norint garantuoti laisvą medicinos prietaisų judėjimą vidaus rinkoje, reikėtų suderinti nacionalines nuostatas, reglamentuojančias pacientų, vartotojų, o atitinkamais atvejais ir kitų asmenų saugumą bei sveikatos apsaugą naudojant minėtus prietaisus,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisDirektyvos 93/42/EEB 1 straipsnio 5 dalis iš dalies keičiama taip:a) c punktas pakeičiamas taip:"c) vaistams, kuriems taikoma Direktyva 65/65/EEB, įskaitant vaistus, gautus iš kraujo, kuriems taikoma Direktyva 89/381/EEB;";b) e punktas pakeičiamas taip:"e) žmogaus kraujui, kraujo produktams, žmogaus kraujo plazmai ar kraujo ląstelėms arba prietaisams, kuriuose tuo metu, kai jie teikiami į rinką, yra tokių kraujo produktų, plazmos ar ląstelių, išskyrus 4a dalyje nurodytus prietaisus;".2 straipsnisĮgyvendinimas, pereinamojo laikotarpio nuostatos1. Valstybės narės iki 2001 m. gruodžio 13 d. priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie įgyvendina šią direktyvą. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.Valstybės narės taiko šias priemones nuo 2002 m. birželio 13 d.Valstybės narės, priimdamos šias priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.2. Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių nacionalinės teisės aktų nuostatų tekstus.3. Valstybės narės imasi būtinų veiksmų užtikrinti, kad notifikuotosios įstaigos, pagal Direktyvos 93/42/EEB 16 straipsnį atsakingos už atitikties įvertinimą, atsižvelgtų į visą svarbią informaciją, susijusią su prietaisų, kurių sudėtyje yra stabilių žmogaus kraujo arba žmogaus plazmos antrinių produktų, charakteristikomis ir veikimu, ypač į visų susijusių bandymų ir tikrinimų, atliktų remiantis ankstesniais šiems prietaisams skirtais nacionaliniais įstatymais ir kitais teisės aktais, rezultatus.4. Valstybės narės penkerius metus nuo šios direktyvos įsigaliojimo sutinka, kad į rinką būtų teikiami prietaisai, kurių sudėtyje yra stabilių žmogaus kraujo arba žmogaus plazmos antrinių produktų ir kurie atitinka jų teritorijoje šios direktyvos įsigaliojimo dieną galiojančias taisykles. Dar dvejus metus minėti prietaisai gali būti pradėti eksploatuoti.3 straipsnisŠi direktyva įsigalioja jos paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje dieną.4 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 2001 m. gruodžio 7 d.Europos Parlamento varduPirmininkėN. FontaineTarybos varduPirmininkasI. Durant[1] 2001 m. spalio 23 d. Europos Parlamento nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2001 m. gruodžio 3 d. Tarybos sprendimas.[2] OL L 169, 1993 7 12, p. 1. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/70/EB (OL L 313, 2000 12 13, p. 22).--------------------------------------------------


title: 1990 m. spalio 29 d. Tarybos Direktyva dėl elektros energijos tranzito elektros perdavimo tinklais

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31990L0547

Oficialusis leidinys L 313 , 13/11/1990 p. 0030 - 0033 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 12 tomas 2 p. 0105  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 12 tomas 2 p. 0105

		Tarybos direktyva1990 m. spalio 29 d.dėl elektros energijos tranzito elektros perdavimo tinklais(90/547/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 100a straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą [1],bendradarbiaudama su Europos Parlamentu [2],atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [3],kadangi būtina pritaikyti priemones, kurios leistų sėkmingai sukurti vidaus rinką iki 1992 m. gruodžio 31 d.; kadangi Europos Vadovų Taryba viename po kito vykusiuose susitikimuose, o ypač Rodo mieste, pripažino vieningos vidaus rinkos energetikos srityje būtinybę ir kadangi vidaus rinkos sėkmė būtent elektros sektoriuje pasitarnaus tolesniems Bendrijos tikslams energetikos srityje pasiekti;kadangi, jei viena bendra vidaus rinka bus sukurta, tai pareikalaus didesnės Europos rinkos energetikos srityje integracijos; kadangi elektros energija yra svarbiausias Bendrijos energetinio balanso sudedamasis komponentas;kadangi, norint sėkmingai sukurti vidaus rinką energetikoje, o ypatingai elektros energijos sektoriuje, privalu atsižvelgti į ekonominių bei socialinių uždavinių derinimą, kitaip tariant, garantuoti optimalų elektros energijos tiekimą kiekvienam visų Bendrijos regionų gyventojui, tokiu būdu gerinant jų gyvenimo sąlygas ir bendrą vystymosi bazę, ypač mažiausiai privilegijuotiems regionams;kadangi išimtiniu energetikos politikos, kaip vienos iš efektyviausių priemonių vidaus rinkai sukurti, uždaviniu neturi tapti išlaidų mažinimas ar konkurencijos palaikymas, tačiau svarbu garantuoti saugų tiekimą, o taip pat suderinti energijos gamybos metodus su aplinkosaugos reikalavimais;kadangi, norint pasiekti šį tikslą, būtina atsižvelgti į elektros energijos sektoriaus specifiką;kadangi prekyba aukštos įtampos tinklais tekančia energija Europoje kasmet auga; kadangi saugus elektros energijos tiekimas ir išlaidų sumažinimas Europos bendrijoje priklausys nuo tokiai prekybai būtinų tarpusavyje besijungiančių sistemų sukūrimo ir funkcionavimo;kadangi pasikeitimas elektros energija tarp elektros tinklų yra pagrįstas mažiausiai vienerius metus trunkančiomis sutartimis, o pasikeitimo poreikis yra didelis, Komisija turėtų būti pastoviai informuojama apie prašymus sudaryti sandorius bei apie tų sandorių rezultatus;kadangi dažnesnis įvairių elektros tinklų pasikeitimas energija, nepamirštant saugumo bei kokybės imperatyvų, yra ir galimas, ir pageidautinas; kadangi tyrimai rodo, kad dažnesnis pasikeitimas elektros energija tarp atskirų tinklų gali sumažinti elektros gamybai reikalingas investicijų ir kuro išlaidas bei garantuoti optimalų gamybos priemonių ir infrastruktūros panaudojimą;kadangi tokiai prekybai vis dar yra kliūčių; kadangi, jei tos kliūtys kyla ne dėl naudojamos technologijos ar pačių tinklų pobūdžio, jas galima pašalinti nukreipiant elektros energiją tinklais privalomu būdu bei įdiegiant šį įsipareigojimą atitinkančią monitoringo sistemą;kadangi šis įsipareigojimas ir monitoringo sistema yra susiję su elektros energijos tranzitu, kurio prekyba Bendrija yra suinteresuota, t. y. tranzitu aukštos įtampos tinklais;kadangi skirtingas elektros energijos perdavimo įvairiais tinklais sąlygas privalo aptarti atsakingos organizacijos; kadangi tranzito sąlygos turi būti teisingos ir neprieštarauti, tiesiogiai ar netiesiogiai, Bendrijos konkurencijos taisyklėms;kadangi, siekdama palengvinti sutarčių dėl tranzito sudarymą, Komisija numato sukurti sutaikymo procedūrą, pagal kurią dokumentai paduodami vienai iš šalių paprašius, tačiau pats procedūros rezultatas teisiškai neįpareigoja;kadangi valstybių narių prisiimtas nuostatas dėl elektros energijos tranzito būtina suvienodinti;kadangi vidaus rinkos elektros energetikoje sukūrimas skatins dinamišką nacionalinių elektros tinklų integravimąsi ir kadangi dėl šios priežasties turi būti įdiegtos ypatingos infrastruktūros priemonės bei programos, pagreitinsiančios efektyvų ir visuomenei naudingą atokių nuo Bendrijos vietovių bei salų prisijungimą prie bendro tinklo;kadangi bendri didesniųjų Europos valstybių tinklai, kuriais vykstanti prekyba privalo būti koordinuojama, apima geografinę teritoriją, kuri nesutampa su Bendrijos ribomis; kadangi bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis, prisijungusiomis prie Europos tinklo, yra neginčytinai naudingas,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisLaikydamosi šioje direktyvoje išdėstytų sąlygų, valstybės narės turi imtis būtinų priemonių palengvinti elektros energijos tranzitą aukštos įtampos tinklais.2 straipsnis1. Kiekvienas toliau nurodytomis sąlygomis sudarytas sandoris dėl elektros energijos transporto reiškia elektros energijos tranzitą tinklais, kaip apibrėžta šioje direktyvoje, nepažeidžiant jokių specialių susitarimų tarp Bendrijos ir trečiųjų šalių:a) elektros perdavimą vykdo subjektas ar subjektai, atsakingi toje valstybėje narėje už aukštos įtampos elektros tinklus, išskyrus valstybės narės teritorijoje esančius paskirstymo tinklus, kurie turi įtakos efektyviam Europos bendro aukštos įtampos tinklo funkcionavimui;b) pirminis arba galutinės paskirties tinklas yra Bendrijos teritorijoje;c) transportas — tai bent vienos Bendrijos ribose esančios šalies sienų kirtimas.2. Šios direktyvos nuostatos taikomos priede išvardytiems aukštos įtampos elektros perdavimo tinklams bei už juos atsakingiems subjektams valstybėse narėse. Prireikus šis sąrašas, pasitarus su suinteresuotomis valstybėmis narėmis, atnaujinamas Komisijos sprendimu, atsižvelgiant į šioje direktyvoje numatytus tikslus ir pirmiausia į 1 dalies a punktą.3 straipsnis1. Derybas dėl elektros energijos tranzito elektros perdavimo tinklais sutarčių veda subjektai, atsakingi už atitinkamus tinklus bei teikiamų paslaugų kokybę ir, jei reikia, subjektai, atsakingi valstybėse narėse už elektros įvežimą ir išvežimą.2. Laikantis Sutarties taisyklių, tranzito sąlygos turi būti nediskriminacinės ir teisingos visoms suinteresuotoms šalims, jose neturi būti jokių neteisingų straipsnių ar nepagrįstų apribojimų, be to, jos neturi sudaryti pavojaus tiekimui ar paslaugų kokybei, ypatingai atsižvelgiant į rezervinių gamybinių pajėgumų panaudojimą bei garantuojant patį efektyviausią esančių sistemų darbą.3. Valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad priede išvardyti jų jurisdikcijai priklausantys subjektai nedelsdami imtųsi šių veiksmų:- praneš Komisijai bei atitinkamoms nacionalinės valdžios institucijoms apie kiekvieną tranzito prašymą pagal ne mažiau kaip vienerių metų galiojimo trukmės sutartis dėl elektros energijos pardavimo,- pradės derybas dėl prašomo elektros energijos tranzito sąlygų,- informuos Komisiją bei atitinkamas nacionalinės valdžios institucijas apie tranzito sutarčių sudarymą,- informuos Komisiją ir atitinkamas nacionalinės valdžios institucijas apie nesėkmingų derybų priežastis, dėl ko sutartis nebuvo sudaryta per 12 mėnesių nuo prašymo perdavimo.4. Bet kuris suinteresuotas subjektas gali pareikalauti, kad tranzito sąlygos būtų pateiktos suderinti Komisijos įkurtam bei vadovaujamam organui, kuriame atstovaujami subjektai, atsakingi už perdavimo tinklus Bendrijoje.4 straipsnisJei priežastys, dėl kurių nebuvo pasiekta susitarimo dėl tranzito prašymo, pasirodo nepagrįstos ar nepakankamos, Komisija prašymą pateikusios organizacijos prašymu arba savo iniciatyva taiko Bendrijos teisėje numatytas procedūras.5 straipsnisValstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję ne vėliau kaip iki 1991 m. liepos 1 d., įgyvendina šią direktyvą. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.6 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Liuksemburge, 1990 m. spalio 29 d.Tarybos varduPirmininkasA. Battaglia[1] OL C 8, 1990 1 13, p. 4.[2] OL C 113, 1990 5 7, p. 91 ir 1990 m. spalio 10 d. sprendimas (dar nepaskelbtas Oficialiajame leidinyje).[3] OL C 75, 1990 3 26, p. 23.--------------------------------------------------PRIEDASBendrijos subjektų ir tinklų, kuriems taikoma ši direktyva, sąrašasValstybė narė | Institucija | Tinklas |Vokietija | Badenwerk AG | Jungtiniai tinklai |Bayernwerk AG |Berliner Kraft und Licht AG (Bewag) |Energie-Versorgung Schwaben AG (EVS) |Hamburgische Elektrizitaetswerke (HEW) |Preussen-Elektra AG |RWE Energie AG |Vereinigte Elektrizitaetswerke Westfalen AG (VEW) |Belgija | CPTE — Société pour la coordination de la production et du transport de l'électricité | Visuomeninio energijos tiekimo tinklo koordinacinis organas |Danija | ELSAM | Visuomeninio energijos tiekimo tinklo koordinacinis organas (Jutlandija) |ELKRAFT | Visuomeninio energijos tiekimo tinklas (Zelandija) |Ispanija | Red Eléctrica de España S. A. | Visuomeninio energijos tiekimo tinklas |Prancūzija | Électricité de France | Visuomeninio energijos tiekimo tinklas |Graikija | Dimosia Epichefrisi Ilektrismou (DEI) | Visuomeninio energijos tiekimo tinklas |Airija | Electricity Supply Board | Visuomeninio energijos tiekimo tinklas |Italija | ENEL | Visuomeninio energijos tiekimo tinklas |Liuksemburgas | CEGEDEL | Visuomeninio energijos tiekimo tinklas |Nyderlandai | SEP | Visuomeninio energijos tiekimo tinklas |Portugalija | EDP | Visuomeninio energijos tiekimo tinklas |Jungtinė Karalystė | National Grid Company | Aukštos įtampos elektros perdavimo tinklai |Scottish Power |Scottish Hydro-Electric |Northern Ireland Electricity |--------------------------------------------------


title: 2009 m. vasario 10 d. Komisijos direktyva 2009/8/EB, iš dalies keičianti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/32/EB I priedo nuostatas dėl didžiausios leidžiamos kokcidiostatų ar histomonostatų neišvengiamų liekanų koncentracijos netiksliniuose pašaruose (Tekstas svarbus EEE)

text:
11.2.2009

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 40/19

      KOMISIJOS DIREKTYVA 2009/8/EB
   2009 m. vasario 10 d.
   iš dalies keičianti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/32/EB I priedo nuostatas dėl didžiausios leidžiamos kokcidiostatų ar histomonostatų neišvengiamų liekanų koncentracijos netiksliniuose pašaruose
   (Tekstas svarbus EEE)
   EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
   atsižvelgdama į 2002 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl nepageidaujamų medžiagų gyvūnų pašaruose (1), ypač į jos 8 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Kokcidiostatai ir histomonostatai yra pirmuonims naikinti ar slopinti skirtos medžiagos, kurios gali būti leidžiamos, inter alia, naudoti kaip pašarų priedus pagal 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1831/2003 dėl priedų, skirtų naudoti gyvūnų mityboje (2). Leidimuose naudoti kokcidiostatus ir histomonostatus kaip pašarų priedus nustatytos konkrečios naudojimo taisyklės, kaip antai gyvūnų, kuriems tas pašarų priedas yra skirtas, rūšys ir kategorijos.

               (2)

               Pašarų verslo subjektai viename ūkio subjekte gali gaminti įvairius pašarus ir toje pačioje gamybos linijoje vienas po kito gali būti gaminami įvairių rūšių produktai. Gali būti, kad toje gamybos linijoje gali susidaryti neišvengiamų produkto liekanų ir patekti į kito pašarų produkto gamybos procesą. Toks medžiagų patekimas iš vienos gamybos serijos į kitą vadinamas liekanomis arba kryžminiu užteršimu ir gali atsirasti, pavyzdžiui, kai kokcidiostatai arba histomonostatai yra naudojami kaip pašarų priedai. Dėl to techniškai neišvengiamomis šių medžiagų liekanomis gali būti užteršti po to gaminami netiksliniai pašarai, t. y. pašarai, kuriuose draudžiama naudoti kokcidiostatus arba histomonostatus, pvz., rūšių ar kategorijų, kurios nėra nurodytos priedo leidime, gyvūnams skirtuose pašaruose. Šis neišvengiamas kryžminis užteršimas gali atsirasti visuose pašarų gamybos ir apdorojimo etapuose, taip pat pašarus saugant ar pervežant.

               (3)

               2005 m. sausio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 183/2005, nustatančiame pašarų higienos reikalavimus (3), nustatomi konkretūs reikalavimai pašarų verslo subjektams, naudojantiems kokcidiostatus ir histomonostatus pašarų gamybai. Visų pirma, siekdami išvengti bet kokio kryžminio užteršimo ir laikytis minėto reglamento 4 ir 5 straipsniuose nustatytų įsipareigojimų, minėti subjektai turi imtis visų atitinkamų priemonių, susijusių su patalpomis ir įranga, gamyba, saugojimu ir pervežimu. Pagal Direktyvą 2002/32/EB nustatant didžiausią leidžiamą kokcidiostatų ir histomonostatų neišvengiamų liekanų koncentraciją netiksliniuose pašaruose, neturėtų būti pažeidžiamas pirminis verslo subjektų įsipareigojimas taikyti gerąją gamybos patirtį, kad būtų išvengta kryžminio užteršimo. Todėl minėtiems subjektams būtina toliau dėti nuolatines pastangas, siekiant išvengti tokių nepageidaujamų medžiagų gyvūnų pašaruose.

               (4)

               Atsižvelgiant į gerosios gamybos patirties taikymą, didžiausia leidžiama kokcidiostatų arba histomonostatų neišvengiamų liekanų koncentracija netiksliniuose pašaruose turėtų būti nustatoma pagal principą ALARA („kiek įmanoma mažiau“). Siekiant sudaryti pašarų gamintojams sąlygas valdyti minėtų neišvengiamų liekanų koncentraciją, mažiau jautresnių netikslinių rūšių gyvūnų pašarams reikėtų numatyti maždaug 3 proc. liekanų koncentraciją (lyginant su didžiausia leidžiama koncentracija), o jautrių netikslinių rūšių gyvūnų pašarams bei išlaukos laikotarpio pašarams, t. y. pašarams laikotarpiu iki skerdimo, atveju turėtų būti toliau taikoma maždaug 1 proc. liekanų koncentracija (lyginant su didžiausia leidžiama koncentracija). 1 proc. liekanų koncentraciją taip pat reikėtų numatyti kitų tikslinių rūšių gyvūnams skirtų pašarų, į kuriuos nededama kokcidiostatų ir histomonostatų, kryžminio užteršimo atveju, taip pat netiksliniams pašarams, skirtiems nuolat maistui auginamiems gyvūnams, pvz., melžiamoms karvėms arba vištoms dedeklėms, kai yra įrodymų, kad minėtos medžiagos iš pašarų patenka į gyvūninės kilmės maisto produktus. Jei pašarinės medžiagos šeriamos tiesiogiai gyvūnams arba jei naudojami kombinuotieji pašarai, dėl jų naudojimo paros racione gyvūnas su pašarais neturėtų gauti didesnio kokcidiostato arba histomonostato kiekio nei atitinkama didžiausia leidžiama koncentracija tuo atveju, kai paros racione naudojami tik visaverčiai pašarai.

               (5)

               Siekiant užkirsti kelią valstybėms narėms priimti nacionalines taisykles dėl kokcidiostatų arba histomonostatų neišvengiamų liekanų netiksliniuose pašaruose ir jų patekimu į pagamintus maisto produktus, nes tai trukdytų veikti vidaus rinkai, būtina šiuo klausimu priimti suderintas Bendrijos taisykles.

               (6)

               Neišvengiamos kokcidiostatuose ir histomonostatuose esančių veikliųjų medžiagų liekanos netiksliniuose pašaruose turėtų būti laikomos nepageidaujamomis medžiagomis gyvūnų pašaruose, kaip apibrėžta Direktyvoje 2002/32/EB, ir jų buvimas neturėtų kelti pavojaus gyvūnų sveikatai, žmonių sveikatai ar aplinkai. Todėl siekiant išvengti nepageidaujamo ir žalingo poveikio, pagal minėtos direktyvos I priedą reikėtų nustatyti didžiausią leidžiamą šių medžiagų koncentraciją.

               (7)

               Tuo atveju, jei didžiausia leidžiama koncentracija (DLK) buvo nustatyta 1990 m. birželio 26 d. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 2377/90, nustatančiame veterinarinių vaistų likučių gyvūninės kilmės maisto produktuose didžiausių kiekių nustatymo tvarką Bendrijoje (4), arba Reglamente (EB) Nr. 1831/2003, reikėtų užtikrinti, kad šių nuostatų būtų laikomasi nustatant didžiausią leidžiamą kokcidiostatų arba histomonostatų liekanų koncentraciją netiksliniuose pašaruose.

               (8)

               Dėl kokcidiostatų ir histomonostatų neišvengiamų liekanų netiksliniuose pašaruose atsiradimo, net jei jų kiekis nesiekia didžiausios leidžiamos koncentracijos, kuri turėtų būti nustatyta pagal Direktyvą 2002/32/EB, šių medžiagų liekanų gali patekti į gyvūninės kilmės maisto produktus. Todėl siekiant apsaugoti visuomenės sveikatą ir kadangi konkretiems susijusiems maisto produktams nėra nustatytos didžiausios leidžiamos koncentracijos (DLK), didžiausia leidžiama kokcidiostatuose ir histomonostatuose esančių veikliųjų medžiagų koncentracija buvo nustatyta 2009 m. vasario 10 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 124/2009, nustatančiu didžiausią leidžiamą kokcidiostatų arba histomonostatų koncentraciją maisto produktuose, atsirandančią dėl neišvengiamų šių medžiagų liekanų netiksliniuose pašaruose (5), atsižvelgiant į 1993 m. vasario 8 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 315/93, nustatantį Bendrijos procedūras dėl maisto teršalų (6).

               (9)

               Komisijos prašymu Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) priėmė keletą nuomonių (7) apie gyvūnų sveikatai ir visuomenės sveikatai kylantį pavojų dėl kokcidiostatų arba histomonostatų, kuriuos leidžiama naudoti kaip pašarų priedus, neišvengiamų liekanų patekimo į netikslinius pašarus. Atlikdama vertinimą, kiekvieno kokcidiostato arba histomonostato, kurį leidžiama naudoti kaip pašarų priedą, atžvilgiu Tarnyba rėmėsi hipotetine 2 proc., 5 proc. ir 10 proc. liekanų koncentracija, iš pagamintų pašarų, kuriuose buvo didžiausia leidžiama kokcidiostatų arba histomonostatų, vėliau gamybos procese patekusių į netikslinius pašarus, koncentracija.

               (10)

               Atsižvelgiant į kiekvienos mokslinės nuomonės išvadas, galima teigti, kad apskritai Tarnyba padarė išvadą, jog mažai tikėtina, kad dėl kokcidiostatų arba histomonostatų, kuriuos leidžiama naudoti kaip pašarų priedus, leidžiamo neišvengiamų liekanų kiekio patekimo į netikslinius pašarus (su sąlyga, kad imtasi visų prevencinių priemonių), kiltų neigiamas poveikis gyvūnų sveikatai, o pavojus vartotojų sveikatai, kylantis kartu su maistu suvartojus maisto produktuose iš gyvūnų, kurie buvo šerti pašarais, užterštais kryžminiu būdu, esančių minėtų medžiagų liekanų, yra nedidelis.

               (11)

               Atsižvelgiant į Tarnybos nuomones ir valstybių narių taikomus skirtingus metodus neišvengiamo kryžminio užteršimo klausimui spręsti, siūloma nustatyti didžiausią leidžiamą koncentraciją pašaruose, kaip nustatyta šios direktyvos prieduose, siekiant užtikrinti tinkamą vidaus rinkos veikimą ir apsaugoti gyvūnų bei visuomenės sveikatą.

               (12)

               Didžiausią leidžiamą nepageidaujamų medžiagų koncentraciją pašarų prieduose reikėtų nustatyti pritaikant Direktyvos 2002/32/EB I priedą, kaip numatyta tos direktyvos 8 straipsnio 1 dalyje. Pritaikant Direktyvos 2002/32/EB I priedo technines nuostatas remtasi mokslinių ir techninių žinių raida, atsižvelgiant į Tarnybos mokslines nuomones ir naujus pašarų analizės metodus. Siekiant atsižvelgti į mokslinių ir techninių žinių raidą, Priede pateikiamos nuostatos turėtų būti persvarstytos ne vėliau kaip iki 2011 m. liepos 1 d.

               (13)

               Šios direktyvos priede nustatyta didžiausia koncentracija turėtų būti reguliariai pritaikoma prie naudojimo sąlygų, nurodytų leidimuose, kuriais leidžiama naudoti kokcidiostatus ir histomonostatus kaip pašarų priedus. Atsižvelgiant į galimą laiko tarpą nuo leidimo (arba leidimo pakeitimo, sustabdymo ar panaikinimo) naudoti kokcidiostatą arba histomonostatą kaip pašarų priedą suteikimo iki vėlesnio šios direktyvos prieduose nustatytos didžiausios leidžiamos koncentracijos pakeitimo, turėtų būti laikoma, kad direktyva taikoma nepažeidžiant kokcidiostatų arba histomonostatų, kuriuos leidžiama naudoti kaip pašarų priedus, koncentracijos, kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 1831/2003.

               (14)

               Atsižvelgiant į faktą, kad dėl kokcidiostatų arba histomonostatų neišvengiamų liekanų netiksliniuose pašaruose šių medžiagų kaip teršalų gali patekti į pagamintus maisto produktus, tikslinga taikyti išsamų ir integruotą metodą šiam klausimui spręsti, vienu metu priimant ir taikant Direktyvą, nustatančią didžiausią leidžiamą kokcidiostatų arba histomonostatų neišvengiamų liekanų koncentraciją netiksliniuose pašaruose ir Komisijos reglamentą, nustatantį didžiausią šių medžiagų koncentraciją maiste.

               (15)

               Šioje Direktyvoje numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:
   1 straipsnis
   Direktyvos 2002/32/EB I priedas iš dalies keičiamas pagal šios direktyvos priedą.
   2 straipsnis
   Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję ne vėliau kaip iki 2009 m. liepos 1 d., įgyvendina šią direktyvą. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų nuostatų tekstus bei tų nuostatų ir šios direktyvos atitikmenų lentelę. Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, jose pateikia nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda pateikiama jas oficialiai skelbiant. Valstybės narės nustato tokios nuorodos pateikimo tvarką.
   3 straipsnis
   Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
   4 straipsnis
   Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

      Priimta Briuselyje, 2009 m. vasario 10 d.

            Komisijos vardu

         Androulla VASSILIOU

            Komisijos narė

      (1)  OL L 140, 2002 5 30, p. 10.

      (2)  OL L 268, 2003 10 18, p. 29.

      (3)  OL L 35, 2005 2 8, p. 1.

      (4)  OL L 224, 1990 8 18, p. 1.

      (5)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 7.

      (6)  OL L 37, 1993 2 13, p. 1.

      (7)  Europos maisto saugos tarnybos (EMST) mokslininkų grupės teršalų maisto grandinėje klausimais Komisijos prašymu priimta nuomonė dėl netikslinių pašarų kryžminio užteršimo lazalocidu, kurį leidžiama naudoti kaip pašarų priedą, EMST leidinys (2007 m.) 553, 1–46 p.
   http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/CONTAM_ej553_lasalocid_en.pdf?ssbinary=true
   Europos maisto saugos tarnybos (EMST) mokslininkų grupės teršalų maisto grandinėje klausimais Komisijos prašymu priimta nuomonė dėl netikslinių pašarų kryžminio užteršimo narazinu, kurį leidžiama naudoti kaip pašarų priedą, EMST leidinys (2007 m.) 552, 1–35 p.
   http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/CONTAM_ej552_narasin_en.pdf?ssbinary=true
   Europos maisto saugos tarnybos (EMST) mokslininkų grupės teršalų maisto grandinėje klausimais Komisijos prašymu priimta nuomonė dėl netikslinių pašarų kryžminio užteršimo maduramicinu, kurį leidžiama naudoti kaip pašarų priedą, EMST leidinys (2008 m.) 594, 1–30 p.
   http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/contam_op_ej594_maduramicin_en.pdf?ssbinary=true
   Europos maisto saugos tarnybos (EMST) mokslininkų grupės teršalų maisto grandinėje klausimais Komisijos prašymu priimta nuomonė dėl netikslinių pašarų kryžminio užteršimo semduramicinu, kurį leidžiama naudoti kaip pašarų priedą, EMST leidinys (2008 m.) 593, 1–27 p.
   http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/contam_op_ej593_semduramicin_en.pdf?ssbinary=true
   Europos maisto saugos tarnybos (EMST) mokslininkų grupės teršalų maisto grandinėje klausimais Komisijos prašymu priimta nuomonė dėl netikslinių pašarų kryžminio užteršimo salinomicinu, kurį leidžiama naudoti kaip pašarų priedą, EMST leidinys (2008 m.) 591, 1–38 p.
   http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/contam_op_ej591_salinomycin_en.pdf?ssbinary=true
   Europos maisto saugos tarnybos (EMST) mokslininkų grupės teršalų maisto grandinėje klausimais Komisijos prašymu priimta nuomonė dėl netikslinių pašarų kryžminio užteršimo monenzinu, kurį leidžiama naudoti kaip pašarų priedą, EMST leidinys (2008 m.) 592, 1–40 p.
   http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/contam_op_ej592_monensin_en.pdf?ssbinary=true
   Europos maisto saugos tarnybos (EMST) mokslininkų grupės teršalų maisto grandinėje klausimais Komisijos prašymu priimta nuomonė dėl netikslinių pašarų kryžminio užteršimo halofuginono hidrobromidu, kurį leidžiama naudoti kaip pašarų priedą, EMST leidinys (2008 m.) 657, 1–31 p.
   http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/contam_op_ej657_halofuginone_en.pdf?ssbinary=true
   Europos maisto saugos tarnybos (EMST) mokslininkų grupės teršalų maisto grandinėje klausimais Komisijos prašymu priimta nuomonė dėl netikslinių pašarų kryžminio užteršimo dekoginatu, kurį leidžiama naudoti kaip pašarų priedą, EMST leidinys (2008 m.) 656, 1–26 p.
   http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/contam_op_ej656_decoquinate_en.pdf?ssbinary=true
   Europos maisto saugos tarnybos (EMST) mokslininkų grupės teršalų maisto grandinėje klausimais Komisijos prašymu priimta nuomonė dėl netikslinių pašarų kryžminio užteršimo robenidinu, kurį leidžiama naudoti kaip pašarų priedą, EMST leidinys (2008 m.) 655, 1–29 p.
   http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/contam_op_ej655_robenidine_en,0.pdf?ssbinary=true
   Europos maisto saugos tarnybos (EMST) mokslininkų grupės teršalų maisto grandinėje klausimais Komisijos prašymu priimta nuomonė dėl netikslinių pašarų kryžminio užteršimo nikarbazinu, kurį leidžiama naudoti kaip pašarų priedą, EMST leidinys (2008 m.) 690, 1–34 p.
   http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/contam_op_ej690_nicarbazin_en.pdf?ssbinary=true
   Europos maisto saugos tarnybos (EMST) mokslininkų grupės teršalų maisto grandinėje klausimais Komisijos prašymu priimta nuomonė dėl netikslinių pašarų kryžminio užteršimo diklazurilu, kurį leidžiama naudoti kaip pašarų priedą, EMST leidinys (2008 m.) 716, 1–31 p.
   http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/contam_op_ej716_diclazuril_en.pdf?ssbinary=true

      PRIEDAS
      Direktyvos 2002/32/EB I priedas papildomas šiais punktais:

                     „Nepageidaujamos medžiagos

                     Gyvūnų pašarams skirti produktai (1)

                     Didžiausia leidžiama koncentracija mg/kg (ppm) pašaruose, kurių drėgnis 12 %

                                 1.

                                 Natrio lazalocidas

                     Pašarinės medžiagos

                     1,25

                     Kombinuotieji pašarai, skirti:

                                 —

                                 šunims, veršeliams, triušiams, arklinių šeimos gyvūnams, pieniniams gyvūnams, dedekliams paukščiams, kalakutams (> 12 savaičių) ir viščiukams, iš kurių auginamos dedeklės (> 16 savaičių);

                     1,25

                                 —

                                 mėsiniams viščiukams, viščiukams, iš kurių auginamos dedeklės (< 16 savaičių) ir kalakutams (< 12 savaičių) išlaukos laikotarpiu prieš skerdžiant, kurio metu draudžiama naudoti natrio lazalocidą (išlaukos pašarai);

                     1,25

                                 —

                                 kitų rūšių gyvūnams.

                     3,75

                     Premiksai, skirti naudoti pašarams, kuriuose draudžiama naudoti natrio lazalocidą.

                         (2)

                                 2.

                                 Narazinas

                     Pašarinės medžiagos

                     0,7

                     Kombinuotieji pašarai, skirti:

                                 —

                                 kalakutams, triušiams, arklinių šeimos gyvūnams, dedekliams paukščiams ir viščiukams, iš kurių auginamos dedeklės (> 16 savaičių);

                     0,7

                                 —

                                 mėsiniams viščiukams išlaukos laikotarpiu prieš skerdžiant, kurio metu draudžiama naudoti naraziną (išlaukos pašarai);

                     0,7

                                 —

                                 kitų rūšių gyvūnams.

                     2,1

                     Premiksai, skirti naudoti pašarams, kuriuose draudžiama naudoti naraziną.

                         (2)

                                 3.

                                 Natrio salinomicinas

                     Pašarinės medžiagos

                     0,7

                     Kombinuotieji pašarai, skirti:

                                 —

                                 arklinių šeimos gyvūnams, kalakutams, dedekliams paukščiams ir viščiukams, iš kurių auginamos dedeklės (> 12 savaičių);

                     0,7

                                 —

                                 mėsiniams viščiukams, viščiukams, iš kurių auginamos dedeklės (< 12 savaičių) ir mėsiniams triušiams išlaukos laikotarpiu prieš skerdžiant, kurio metu draudžiama naudoti natrio salinomiciną (išlaukos pašarai);

                     0,7

                                 —

                                 kitų rūšių gyvūnams.

                     2,1

                     Premiksai, skirti naudoti pašarams, kuriuose draudžiama naudoti natrio salinomiciną.

                         (2)

                                 4.

                                 Natrio monenzinas

                     Pašarinės medžiagos

                     1,25

                     Kombinuotieji pašarai, skirti:

                                 —

                                 arklinių šeimos gyvūnams, šunims, smulkiesiems atrajotojams (avims ir ožkoms), antims, galvijams, pieniniams gyvūnams, dedekliams paukščiams, viščiukams, iš kurių auginamos dedeklės (> 16 savaičių) ir kalakutams (> 16 savaičių);

                     1,25

                                 —

                                 mėsiniams viščiukams, viščiukams, iš kurių auginamos dedeklės (< 16 savaičių) ir kalakutams (< 16 savaičių) išlaukos laikotarpiu prieš skerdžiant, kurio metu draudžiama naudoti natrio monenziną (išlaukos pašarai);

                     1,25

                                 —

                                 kitų rūšių gyvūnams.

                     3,75

                     Premiksai, skirti naudoti pašarams, kuriuose draudžiama naudoti natrio monenziną.

                         (2)

                                 5.

                                 Natrio semduramicinas

                     Pašarinės medžiagos

                     0,25

                     Kombinuotieji pašarai, skirti:

                                 —

                                 dedekliams paukščiams ir viščiukams, iš kurių auginamos dedeklės (> 16 savaičių);

                     0,25

                                 —

                                 mėsiniams viščiukams išlaukos laikotarpiu prieš skerdžiant, kurio metu draudžiama naudoti natrio semduramiciną (išlaukos pašarai);

                     0,25

                                 —

                                 kitų rūšių gyvūnams.

                     0,75

                     Premiksai, skirti naudoti pašarams, kuriuose draudžiama naudoti natrio semduramiciną.

                         (2)

                                 6.

                                 Alfa amonio maduramicinas

                     Pašarinės medžiagos

                     0,05

                     Kombinuotieji pašarai, skirti:

                                 —

                                 arklinių šeimos gyvūnams, triušiams, kalakutams (> 16 savaičių), dedekliams paukščiams ir viščiukams, iš kurių auginamos dedeklės (> 16 savaičių);

                     0,05

                                 —

                                 mėsiniams viščiukams ir kalakutams (> 16 savaičių) išlaukos laikotarpiu prieš skerdžiant, kurio metu draudžiama naudoti alfa amonio maduramiciną (išlaukos pašarai);

                     0,05

                                 —

                                 kitų rūšių gyvūnams.

                     0,15

                     Premiksai, skirti naudoti pašarams, kuriuose draudžiama naudoti alfa amonio maduramiciną.

                         (2)

                                 7.

                                 Robenidino hidrochloridas

                     Pašarinės medžiagos

                     0,7

                     Kombinuotieji pašarai, skirti:

                                 —

                                 dedekliams paukščiams ir viščiukams, iš kurių auginamos dedeklės (> 16 savaičių);

                     0,7

                                 —

                                 mėsiniams viščiukams, mėsiniams ir veisliniams triušiams ir kalakutams išlaukos laikotarpiu prieš skerdžiant, kurio metu draudžiama naudoti robenidino hidrochloridą (išlaukos pašarai);

                     0,7

                                 —

                                 kitų rūšių gyvūnams.

                     2,1

                     Premiksai, skirti naudoti pašarams, kuriuose draudžiama naudoti robenidino hidrochloridą.

                         (2)

                                 8.

                                 Dekoginatas

                     Pašarinės medžiagos

                     0,4

                     Kombinuotieji pašarai, skirti:

                                 —

                                 dedekliams paukščiams ir viščiukams, iš kurių auginamos dedeklės (> 16 savaičių);

                     0,4

                                 —

                                 mėsiniams viščiukams išlaukos laikotarpiu prieš skerdžiant, kurio metu draudžiama naudoti dekoginatą (išlaukos pašarai);

                     0,4

                                 —

                                 kitų rūšių gyvūnams.

                     1,2

                     Premiksai, skirti naudoti pašarams, kuriuose draudžiama naudoti dekoginatą.

                         (2)

                                 9.

                                 Halofuginono hidrobromidas

                     Pašarinės medžiagos

                     0,03

                     Kombinuotieji pašarai, skirti:

                                 —

                                 dedekliams paukščiams, viščiukams, iš kurių auginamos dedeklės (> 16 savaičių) ir kalakutams (> 12 savaičių);

                     0,03

                                 —

                                 mėsiniams viščiukams ir kalakutams (> 12 savaičių) išlaukos laikotarpiu prieš skerdžiant, kurio metu draudžiama naudoti halofuginono hidrobromidą (išlaukos pašarai);

                     0,03

                                 —

                                 kitų rūšių gyvūnams, išskyrus viščiukus, iš kurių auginamos dedeklės (< 16 savaičių).

                     0,09

                     Premiksai, skirti naudoti pašarams, kuriuose draudžiama naudoti hidrobromido halofuginoną.

                         (2)

                                 10.

                                 Nikarbazinas

                     Pašarinės medžiagos

                     0,5

                     Kombinuotieji pašarai, skirti:

                                 —

                                 arklinių šeimos gyvūnams, dedekliams paukščiams ir viščiukams, iš kurių auginamos dedeklės (> 16 savaičių);

                     0,5

                                 —

                                 mėsiniams viščiukams išlaukos laikotarpiu prieš skerdžiant, kurio metu draudžiama naudoti nikarbaziną (išlaukos pašarai);

                     0,5

                                 —

                                 kitų rūšių gyvūnams.

                     1,5

                     Premiksai, skirti naudoti pašarams, kuriuose draudžiama naudoti nikarbaziną.

                         (2)

                                 11.

                                 Diklazurilas

                     Pašarinės medžiagos

                     0,01

                     Kombinuotieji pašarai, skirti:

                                 —

                                 dedekliams paukščiams, viščiukams, iš kurių auginamos dedeklės (> 16 savaičių) ir mėsiniams kalakutams (> 12 savaičių);

                     0,01

                                 —

                                 mėsiniams ir veisliniams triušiams išlaukos laikotarpiu prieš skerdžiant, kurio metu draudžiama naudoti diklazurilą (išlaukos pašarai);

                     0,01

                                 —

                                 kitų rūšių gyvūnams, išskyrus viščiukus, iš kurių auginamos dedeklės (< 16 savaičių), mėsinius viščiukus ir mėsinius kalakutus (< 12 savaičių).

                     0,03

                     Premiksai, skirti naudoti pašarams, kuriuose draudžiama naudoti diklazurilą.

                         (2)

         (1)  Nepažeidžiant 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1831/2003 dėl priedų, skirtų naudoti gyvūnų mityboje, leidžiamų kiekių.

         (2)  Didžiausia medžiagos koncentracija premiksuose yra tokia, kuri ne daugiau nei 50 proc. viršija didžiausią leidžiamą koncentraciją, nustatytą pašarams, kai laikomasi premiksų naudojimo nurodymų.“


title: 2006 m. spalio 23 d. Komisijos direktyva 2006/83/EB dėl Bulgarijos ir Rumunijos stojimo į Europos Sąjungą pritaikanti Direktyvą 2002/4/EB dėl vištas dedekles laikančių įmonių, kurioms taikoma Tarybos direktyva 1999/74/EB, registravimo

text:
20.12.2006

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 362/97

         KOMISIJOS DIREKTYVA 2006/83/EB
   2006 m. spalio 23 d.
   dėl Bulgarijos ir Rumunijos stojimo į Europos Sąjungą pritaikanti Direktyvą 2002/4/EB dėl vištas dedekles laikančių įmonių, kurioms taikoma Tarybos direktyva 1999/74/EB, registravimo
   EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Bulgarijos ir Rumunijos stojimo sutartį, ypač į jos 4 straipsnio 3 dalį,
   atsižvelgdama į Bulgarijos ir Rumunijos stojimo aktą, ypač į jo 56 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               Pagal Stojimo akto 56 straipsnį, jeigu dėl stojimo būtina daryti po 2007 m. sausio 1 d. galiosiančių aktų adaptacijas, o būtinos adaptacijos nebuvo numatytos Stojimo akte arba jo prieduose, visais atvejais, jeigu pirminį aktą priėmė Komisija, Komisija priima būtinas aktų adaptacijas.

               (2)

               Konferencijos, kurioje buvo parengta Stojimo sutartis, Baigiamajame akte nurodoma, kad Aukštosios Susitariančiosios Šalys pasiekė politinį susitarimą dėl institucijų priimtų daugelio aktų adaptacijų, reikalingų dėl stojimo, ir pasiūlė Tarybai ir Komisijai priimti šias adaptacijas prieš įstojimą, prireikus jas užbaigus ir atnaujinus, atsižvelgiant į Sąjungos teisės raidą.

               (3)

               Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti 2002 m. sausio 30 d. Komisijos direktyvą 2002/4/EB dėl vištas dedekles laikančių įmonių, kurioms taikoma Tarybos direktyva 1999/74/EB (1), registravimo,

         PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:
   1 straipsnis
   Direktyva 2002/4/EB iš dalies keičiama taip, kaip išdėstyta priede.
   2 straipsnis
   1.   Vėliausiai iki Bulgarijos ir Rumunijos įstojimo dienos valstybės narės priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie įgyvendina šią direktyvą. Priimtų nuostatų tekstus ir minėtų nuostatų bei šios direktyvos atitikties lentelę jos nedelsdamos pateikia Komisijai.
   Jos taiko šias nuostatas nuo Bulgarijos ir Rumunijos įstojimo į Europos Sąjungą dienos.
   Valstybės narės, priimdamos šias nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.
   2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityse priimtų pagrindinių nacionalinės teisės aktų nuostatų tekstus.
   3 straipsnis
   Ši direktyva įsigalioja tik tuo atveju, jei įsigalioja Bulgarijos ir Rumunijos stojimo sutartis, ir tik nuo jos įsigaliojimo dienos.
   4 straipsnis
   Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

      Priimta Briuselyje, 2006 m. spalio 23 d.

            Komisijos vardu

         Olli REHN

            Komisijos narys

      (1)  OL L 30, 2002 1 31, p. 44.

      PRIEDAS
      ŽEMĖS ŪKIS
      VETERINARIJOS IR FITOSANITARIJOS TEISĖS AKTAI

         VETERINARIJOS TEISĖS AKTAI

      32002 L 0004: 2002 m. sausio 30 d. Komisijos direktyva 2002/4/EB dėl vištas dedekles laikančių įmonių, kurioms taikoma Tarybos direktyva 1999/74/EB, registravimo (OL L 30, 2002 1 31, p. 44), su pakeitimais, padarytais:

                  —

                  12003 T: Aktu dėl stojimo sąlygų ir Sutarčių pritaikomųjų pataisų – Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos stojimas (OL L 236, 2003 9 23, p. 33).

            Priedo 2.2 dalies sąrašas pakeičiamas taip:

                     „AT

                     Austrija

                     BE

                     Belgija

                     BG

                     Bulgarija

                     CY

                     Kipras

                     CZ

                     Čekija

                     DE

                     Vokietija

                     DK

                     Danija

                     EE

                     Estija

                     EL

                     Graikija

                     ES

                     Ispanija

                     FI

                     Suomija

                     FR

                     Prancūzija

                     HU

                     Vengrija

                     IE

                     Airija

                     IT

                     Italija

                     LT

                     Lietuva

                     LU

                     Liuksemburgas

                     LV

                     Latvija

                     MT

                     Malta

                     NL

                     Nyderlandai

                     PL

                     Lenkija

                     PT

                     Portugalija

                     RO

                     Rumunija

                     SE

                     Švedija

                     SI

                     Slovėnija

                     SK

                     Slovakija

                     UK

                     Jungtinė Karalystė.“


title: 1993 m. liepos 28 d. Vienuoliktoji Komisijos direktyva 93/70/EEB, nustatanti Bendrijos analizės metodus oficialiai pašarų kontrolei vykdyti

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31993L0070

Oficialusis leidinys L 234 , 17/09/1993 p. 0017 - 0021 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 3 tomas 52 p. 0132  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 3 tomas 52 p. 0132

		Vienuoliktoji Komisijos direktyva 93/70/EEB1993 m. liepos 28 d.nustatanti Bendrijos analizės metodus oficialiai pašarų kontrolei vykdytiEUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,atsižvelgdama į Europos Ekonominės bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1970 m. liepos 20 d. Tarybos direktyvą 70/373/EEB dėl Bendrijos mėginių paėmimo ir analizės metodų, taikomų valstybinei pašarų kontrolei, įvedimo [1] su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EEB) Nr. 3768/85 [2], būtent jo 2 straipsniu,kadangi Direktyvoje 70/373/EEB reikalaujama, kad tikrinant, ar pašarai atitinka įstatymų, reglamentų arba administracinių aktų nuostatų jiems keliamus reikalavimus dėl kokybės ir sudėties, oficiali pašarų kontrolė būtų vykdoma naudojant Bendrijos mėginių paėmimo ir analizės metodus;kadangi Bendrijoje reikia nustatyti pašarų priedo halofuginono analizės metodą, kuris būtų naudojamas tikrinant, ar laikomasi nustatytų šio priedo naudojimo gyvuliams šerti sąlygų;kadangi šioje direktyvoje numatytos priemonės sutampa su nuolatinio Pašarų komiteto nuomone,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisValstybės narės reikalauja, kad analizė vykdant oficialią pašarų kontrolę halofuginono kiekiui nustatyti būtų atliekama pagal šios direktyvos priede aprašytą metodą.2 straipsnisNe vėliau kaip iki 1994 m. birželio 30 d. valstybės narės priima visus šiai direktyvai įgyvendinti reikalingus įstatymus, reglamentus bei administracines nuostatas ir apie tai nedelsdamos informuoja Komisiją.Kai valstybės narės priima šias įstatymų nuostatas, jose turi būti nuoroda į šią direktyvą arba tokia nuoroda pateikiama šias nuostatas oficialiai skelbiant. Tokių nuorodų pateikimo tvarką nustato valstybės narės.3 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1993 m. liepos 28 d.Komisijos varduRené SteichenKomisijos narys[1] OL L 170, 1970 8 3, p. 2.[2] OL L 362, 1985 12 31, p. 8.--------------------------------------------------PRIEDASHALOFUGINONO NUSTATYMASDL-trans-7-bromo-6-chloro-3-[3-(3-hidroksi-2-piperidil)acetonil]-chinazolin-4-(3H) vandenilio bromidas1. Tikslas ir taikymo sritisŠis metodas naudojamas halofuginonui nustatyti pašaruose. Nustatymo riba yra 1 mg/kg.2. Metodo esmėPaveikus karštu vandeniu, halofuginonas ekstrahuojamas kaip laisva bazė į etilo acetą ir po to išskiriamas kaip vandenilio chloridas į vandeninį rūgšties tirpalą. Ekstraktas išgryninamas, naudojant jonų mainų chromatografiją. Halofuginono kiekis nustatomas atvirkštinės fazės efektyviąja skysčių chromatografija (ESCh), naudojant UV detektorių.3. Reagentai3.1. Acetonitrilas, chromatografiškai grynas3.2. Amberlito XAD-2 derva3.3. Amonio acetatas3.4. Etilo acetatas3.5. Ledinė acto rūgštis3.6. Halofuginono standartinė medžiaga (DL-trans-7-bromo-6-chloro-3-[3-(3-hidroksi-2-piperidil)acetonil]-chinazolin-4-(3H)-vandeniliobromidas, E 764)3.6.1. Halofuginono pradinis standartinis tirpalas, 100 μg/mlĮ 500 ml matavimo kolbą 0,1 mg tikslumu pasveriama 50 mg halofuginono (3.6), ištirpdoma amonio acetato buferiniame tirpale (3.18), iki žymės skiedžiama buferiniu tirpalu ir išmaišoma. Laikant tamsoje, šis tirpalas išlieka pastovus tris savaites, temperatūrai esant 5 °C.3.6.2. Kalibraciniai tirpalaiĮ 100 ml talpos matavimo kolbas atitinkamai įpilama 1,0, 2,0, 3,0, 4,0 ir 6,0 ml pradinio standartinio tirpalo (3.6.1). Iki žymės pripilama judančios fazės (3.21) ir išmaišoma. Šiuose tirpaluose halofuginono koncentracija atitinkamai yra 1,0, 2,0, 3,0, 4,0 ir 6,0 μg/ml. Šie tirpalai turi būti paruošiami prieš pat vartojimą.3.7. Chloro vandenilio rūgštis (ρ20maždaug 1,16 g/ml)3.8. Metanolis3.9. Sidabro nitratas3.10. Natrio askorbatas3.11. Natrio karbonatas3.12. Natrio chloridas3.13. EDTA (etilendiaminotetraacto rūgšties, dinatrio druska)3.14. Vanduo, chromatografiškai grynas3.15. Natrio karbonato tirpalas, c = 10g/100ml3.16. Natrio chloridu prisotinto natrio karbonato tirpalas, c = 5g/100mlVandenyje ištirpdoma 50 g natrio karbonato (3.11), atskieskite iki 1 l ir pridėkite natrio chlorido (3.12), kol tirpalas taps prisotintas.3.17. Chloro vandenilio rūgštis, maždaug 0,1 mol/lVandeniu atskiedžiama 10 ml HCl (3.7) iki 1 l.3.18. Amonio acetato buferinis tirpalas, maždaug 0,25Vandenyje (3.14) ištirpdoma 19,3 g amonio acetato (3.3) ir 30 ml acto rūgšties (3.5) ir atskieskite iki 1 l.3.19. Amberlito XAD-2 dervos paruošimasVandeniu perplaunama reikiamas kiekis amberlito (3.2), kol pašalinami visi chlorido jonai, ką rodo sidabro (3.20) nitrato testas, atliktas su išpiltąja vandens faze. Tada derva perplaunama 50 ml metanolio (3.8), metanolis išpilamas ir derva laikoma užpilta šviežiu metanoliu.3.20. Sidabro nitrato tirpalas, maždaug 0,1 mol/l0,17 g sidabro nitrato (3.9) ištirpdoma 10 ml vandens.3.21. ESCh judančioji fazė500 ml acetonitrilo (3.1) sumaišoma su 300 ml amonio acetato buferiniu tirpalu (3.18) ir 1200 ml vandens (3.14). Naudojant acto rūgštį, sureguliuojama pH iki 4,3. Perfiltruojama per 0,22 μm filtrą (4.8) ir degazuojama (pvz., 10 min. naudodami ultragarsą). Laikomas tamsoje uždarytoje talpykloje šis tirpalas išlieka pastovus vieną mėnesį.4. Įranga4.1. Ultragarso vonia4.2. Sukamasis garintuvas4.3. Centrifuga4.4. ESCh įrenginys su kintamo bangos ilgio UV arba diodinės matricos detektoriumi4.4.1. Skysčių chromatografinė kolonėlė, 300 mm x 4 mm, C 18, 10 μm įkrova, arba panaši kolonėlė4.5. Stiklinė kolonėlė (300 mm x 10 mm) su sukepinto stiklo filtru ir uždaromuoju čiaupu4.6. Stiklo pluošto filtrai, 150 mm skersmens4.7. Membraniniai filtrai, 0,45 μm4.8. Membraniniai filtrai, 0,22 μm5. Darbo procedūraPastaba:halofuginonas kaip laisva bazė nėra patvarus šarminiuose ir etilo acetato tirpaluose, todėl negali būti etilo acetate ilgiau kaip 30 minučių.5.1. Bendrosios nuostatos5.1.1. Atliekama "tuščiojo pašaro" analizė, kad įsitikintumėme, jog nėra nei halofuginono, nei trukdančiųjų medžiagų.5.1.2. Turi būti atliekamas išgavos testas su "tuščiuoju pašaru", pridedant maždaug tokį halofuginono kiekį, koks yra mėginyje. Siekiant gauti koncentraciją 3 mg/kg, reikia į 10 g pašaro be priedų įpilti 300 μl pradinio standartinio tirpalo (3.6.1), išmaišyti ir prieš ekstrahuojant (5.2) palaukti 10 minučių.Pastaba:naudojant šį metodą, "tuščiasis pašaras" turi būti panašios rūšies kaip mėginys, o analizės metu halofuginono neturi būti rasta.5.2. Ekstrahavimas200 ml talpos centrifugos mėgintuvėlyje 0,1 g tikslumu pasveriama 10 g paruošto mėginio, įdedama 0,5 g natrio askorbato (3.10), 0,5 g EDTA (3.13) ir 20 ml vandens ir išmaišoma. Mėgintuvėlis įdedamas 5 minutėms į vandens vonią (80 °C). Atvėsinamas iki kambario temperatūros, įpilama 20 ml natrio karbonato tirpalo (3.15) ir išmaišoma. Tuoj pat įpilama 100 ml etilo acetato (3.4) ir 15 sekundžių stipriai purtoma rankose. Atlaisvinus kamštį trims minutėms mėgintuvėlis įdedamas į ultragarso vonią (4.1). Centrifuguojama 2 minutes ir etilacetato fazė per stiklo pluošto filtrą nupilama į 500 ml dalomąjį piltuvą. Pakartojamas mėginio ekstrahavimas su antrąją 100 ml etilo acetato porcija. Vieną minutę plaunama sujungtus ekstraktus 50 ml natrio karbonato tirpalu prisotintu natrio chloridu (3.16) ir atmetamas vandeninio sluoksnis.Organinis sluoksnis ekstrahuojamas 1 minutę 50 ml chloro vandenilio rūgšties (3.17). Išleidžiamas apatinis rūgšties sluoksnis į 250 ml dalomąjį piltuvą. Organinis sluoksnis dar kartą ekstrahuojamas 1,5 min. su kita 50 ml chloro vandenilio rūgšties porcija ir gautas ekstraktas sujungiamas su pirmuoju ekstraktu. Abu sujungti rūgšties ekstraktai plaunami maždaug 10 sekundžių sukant juos su 10 ml etilo acetato (3.4).Kokybiškai perpilamas visas vandeninis sluoksnis į 250 ml talpos apvaliadugnę kolbą, o organinė fazė išpilama. Rotaciniame garintuve (2.4), iš rūgšties tirpalo išgarinamas visas likęs etilo acetatas. Vandens vonios temperatūra neturi būti didesnė kaip 40 °C. Maždaug 25 milibarų vakuume visas likęs etilo acetatas turėtų būti pašalinamas per 5 minutes, kai temperatūra 38 °C.5.3. Valymas5.3.1. Amberlito kolonėlės paruošimasKiekvienam mėginio ekstraktui paruošiama XAD-2 kolonėlė. 10 g paruošto amberlito (3.19) perpilama į stiklinę kolonėlę (4.5) su metanoliu (3.8). Ant dervos sluoksnio uždedamas nedidelis stiklo vatos kamštelis. Metanolis pašalinamas iš kolonėlės ir derva nuplaunama 100 ml vandens, sustabdant tėkmę, kai skystis pasiekia dervos paviršių. Prieš naudojant, 10 minučių kolonėlei leidžiama atstatyti pusiausvyrą. Neleidžiama, kad kolonėlė išdžiūtų.5.3.2. Mėginio išvalymasKiekybiškai perpilamas visas ekstrakto kiekis (5.2) ant paruoštos amberlito kolonėlės paviršiaus (5.3.1) ir eliuojama, išmetant eliuatą. Eliuavimo greitis neturėtų viršyti 20 ml/min. Apvaliadugnė kolba išskalaujama su 20 ml chloro vandenilio rūgšties (3.17) ir panaudojama tai dervos kolonėlei išplauti. Likęs rūgšties tirpalas sustumiamas oro srautu. Išplova išpilama. Įpilama 100 ml metanolio (3.8) į kolonėlę ir leidžiama eliuotis nuo 5 iki 10 ml, surenkant eliuatą į 250 ml apvaliadugnę kolbą. Likęs metanolis paliekamas 10 min. atstatyti pusiausvyrą su derva ir eliuavimas tęsiamas greičiu, neviršijančiu 20 ml/min, surenkant eliuatą toje pačioje kolboje. Metanolis išgarinamas rotaciniame garintuve (4.2). Vandens vonios temperatūra neturi būti didesnė kaip 40 °C. Panaudojant judančiąją fazę (3.21), liekana kiekybiškai perpilama į 10 ml kalibruotą kolbą. Judančioji fazė skiedžiama iki žymės ir išmaišoma. Alikvota filtruojama per membraninį filtrą (4.7). Šis tirpalas naudojamas ESCh matavimui (5.4).5.4. ESCh matavimas5.4.1. ParametraiSiūloma taikyti šias arba kitas sąlygas, jei jos duoda panašius rezultatus:Skysčių chromatografijos kolonėlė (4.4.1)ESCh judančioji fazė (3.21)Debitas: nuo 1,5 iki 2 ml/minMatavimo bangos ilgis: 243 nmĮleidžiamas tūris: nuo 40 iki 100 μlPatikrinamas chromatografinės sistemos stabilumas, kelis kartus įleidžiama kalibracinio tirpalo (3.6.2) 3,0 μg/ml, kol smailės aukštis ir sulaikymo trukmė nesikeis.5.4.2. Kalibracinė kreivėKiekvienas kalibracinis tirpalas (3.6.2) įleidžiamas kelis kartus ir išmatuojama kiekvienos koncentracijos smailių aukščiai (arba plotai). Kalibracinė kreivė nubrėžiama ordinačių ašyje atidedant kalibracinių tirpalų smailių aukščių (arba plotų) vidurkius, o abscisių ašyje – jų atitinkamas koncentracijas μg/ml.5.4.3. Mėginio tirpalasKelis kartus įleidžiamas toks pats mėginio ekstrakto kiekis (5.3.2), koks naudojamas kalibraciniams tirpalams, ir išmatuojama halofuginono smailių vidutinis aukštis (plotas).6. Rezultatų apskaičiavimasIš mėginio tirpalo halofuginono smailių vidutinio aukščio (ploto) pagal kalibracinę kreivės (5.4.2) nustatoma mėginio tirpalo koncentracija μg/ml.Halofuginono kiekis w (mg/kg) mėginyje apskaičiuojamas pagal formulę:w =kurioje:c : halofuginono koncentracija mėginio tirpale μl/ml,m : matavimui paimtos mėginio dalies masė gramais.7. Rezultatų patvirtinimas7.1. TapatumasAnalitės tapatumas gali būti patvirtintas kochromatografija arba, naudojant diodinę matricą, su kuria palyginami mėginio ekstrakto ir kalibracinio tirpalo (3.6.2), turinčio 6,0 μg/ml, spektrai.7.1.1. KochromatografijaMėginio ekstrakto tirpalo koncentracija padidinama, įlašinant tinkamą kalibracinio tirpalo kiekį (3.6.2). Pridėto halofuginono kiekis turi būti panašus į išmatuotą halofuginono kiekį, mėginio ekstrakte.Turi padidėti tiktai halofuginono smailės aukštis, atsižvelgus ir į pridėtą kiekį, ir į ekstrakto atskiedimą. Smailės plotis, pusėje jos aukščio turėtų būti ± 10 % nepapildyto mėginio ekstrakto halofuginono smailės pločio.7.1.2. Detekcija diodine matricaRezultatai vertinami pagal šiuos kriterijus:a) mėginio ir standarto spektrų absorbcijos maksimumų bangų ilgiai, užregistruoti chromatogramų smailės viršūnėje, turi būti vienodi ir paklaida neturi viršyti detekcinės sistemos skiriamosios gebos sąlygojamų ribų. Šios ribos detekcijai diodine matrica paprastai yra ± 2 nm;b) tarp 225 ir 300 nm, užregistruoti mėginio ir standarto chromatogramų smailių viršūnių spektrai neturi skirtis, kai santykinė absorbcija yra nuo 10 % iki 100 %. Šis kriterijus patenkinamas, kai, esant tam pačiam absorbcijos maksimumui, nėra nei vieno taško, kuriame nuokrypis tarp dviejų spektrų viršytų 15 % standarto analitės absorbcijos;c) tarp 225 ir 300 nm, mėginio ekstrakto chromatogramos smailės pakilimo, viršūnės ir nusileidimo spektrai neturi skirtis vienas nuo kito, kai santykinė absorbcija yra nuo 10 % iki 100 %. Šis kriterijus patenkinamas, kai esant tam pačiam absorbcijos maksimumui, visuose stebimuose taškuose nuokrypis tarp spektrų neviršija 15 % smailės viršūnės spektro absorbcijos.Jeigu netenkinamas nors vienas iš šių kriterijų, analitės buvimas nepatvirtinamas.7.2. PakartojamumasSkirtumas tarp dviejų lygiagrečiai atliktų to paties mėginio matavimų rezultatų neturi viršyti 0,5 mg/kg, kai halofuginono yra iki 3 mg/kg.7.3. IšgavaIšgava su tuščiuoju papildytu mėginiu turi būti ne mažesnė kaip 80 %.8. Tarplaboratorinių tyrimų rezultataiBuvo organizuoti tarplaboratoriniai tyrimai [1], kurių metu aštuonios laboratorijos atliko trijų mėginių analizę.Rezultatai(1) : vienetai mg/kg.n. d. : nerasta.SŘ : standartinis pakartojamumo nuokrypis.CVŘ : pakartojamumo variacijos koeficientas ( %).išg. : išgava ( %).| A mėginys ("tuščiasis" pašaras) ištirtas nedelsiant | B mėginys (miltai) | C mėginys (granulės) |ištirtas nedelsiant | po dviejų mėn. | ištirtas nedelsiant | po dviejų mėn. |Vidurkis(1) | n. d. | 2,80 | 2,42 | 2,89 | 2,45 |SŘ | – | 0,45 | 0,43 | 0,40 | 0,42 |CVŘ | – | 16 | 18 | 14 | 17 |išg. | | 86 | 74 | 88 | 75 |[1] The Analyst 108, 1983, p. 1252–1256.--------------------------------------------------