title: 2017 m. gegužės 29 d. Tarybos direktyva (ES) 2017/952, kuria iš dalies keičiama Direktyva (ES) 2016/1164, kiek tai susiję su trečiųjų valstybių mokestinės tvarkos neatitikimais

text:
7.6.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 144/1

         TARYBOS DIREKTYVA (ES) 2017/952
   2017 m. gegužės 29 d.
   kuria iš dalies keičiama Direktyva (ES) 2016/1164, kiek tai susiję su trečiųjų valstybių mokestinės tvarkos neatitikimais
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 115 straipsnį,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
   teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
   atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (1),
   atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),
   laikydamasi specialios teisėkūros procedūros,
   kadangi:

               (1)

               būtina atkurti pasitikėjimą mokesčių sistemų teisingumu ir leisti Vyriausybėms veiksmingai naudotis savo mokesčių suverenumu. Todėl Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (EBPO) kovos su mokesčių bazės erozija ir pelno perkėlimu iniciatyvos (BEPS) kontekste paskelbė rekomendacijas dėl konkrečių veiksmų;

               (2)

               2015 m. spalio 5 d. buvo viešai paskelbtos galutinės ataskaitos dėl EBPO kovos su BEPS 15 veiksmų punktų. 2015 m. gruodžio 8 d. išvadose Taryba palankiai įvertino šį darbą. Tarybos išvadose pabrėžta, kad reikia rasti bendrus, bet lanksčius Sąjungos lygmens sprendimus, kurie derėtų su EBPO BEPS išvadomis;

               (3)

               atsižvelgdama į teisingesnio apmokestinimo poreikį ir visų pirma imdamasi tolesnių su EBPO BEPS išvadomis susijusių priemonių, 2016 m. sausio 28 d. Komisija pateikė Kovos su mokesčių vengimu dokumentų rinkinį. Šio dokumentų rinkinio kontekste buvo priimta Tarybos direktyva (ES) 2016/1164 (3) dėl kovos su mokesčių vengimu taisyklių;

               (4)

               Direktyva (ES) 2016/1164 nustatoma sistema, kuria siekiama spręsti šalių mokestinės tvarkos neatitikimų problemą;

               (5)

               būtina nustatyti taisykles, kuriomis būtų kuo visapusiškiau neutralizuoti šalių mokestinės tvarkos neatitikimai. Atsižvelgdama į tai, kad Direktyva (ES) 2016/1164 taikoma tik tiems šalių mokestinės tvarkos neatitikimams, kurie atsiranda vykstant valstybių narių pelno mokesčio sistemų sąveikai, 2016 m. liepos 12 d.Ecofin taryba paskelbė pareiškimą, kuriuo paprašė Komisijos iki 2016 m. spalio mėn. pateikti pasiūlymą dėl su trečiosiomis valstybėmis susijusių pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais schemų, kad būtų nustatytos taisyklės, derančios su EBPO ataskaitoje dėl naudojimosi šalių mokestinės tvarkos neatitikimais poveikio neutralizavimo (2 veiksmas, 2015 m. galutinė ataskaita) (toliau – EBPO BEPS ataskaita dėl 2 veiksmo) rekomenduotomis taisyklėmis ir ne mažiau už jas veiksmingos, kad iki 2016 m. pabaigos būtų pasiektas susitarimas;

               (6)

               Direktyvoje (ES) 2016/1164, be kita ko, pripažįstama, jog itin svarbu vykdyti tolesnį darbą, susijusį su kitokio pobūdžio pasinaudojimo mokestinės tvarkos neatitikimais schemomis, pavyzdžiui, schemomis, susijusiomis su nuolatinėmis buveinėmis. Atsižvelgiant į tai, labai svarbu ta direktyva spręsti ir pasinaudojimo mokestinės tvarkos neatitikimais schemų, susijusių su hibridine nuolatine buveine, problemas;

               (7)

               siekiant sukurti sistemą, kuri derėtų su EBPO BEPS ataskaita dėl 2 veiksmo ir būtų ne mažiau už ją veiksminga, ir sutrukdyti mokesčių mokėtojams išnaudoti likusias spragas, būtina į Direktyvą (ES) 2016/1164 įtraukti ir taisykles, taikytinas hibridiniams perkėlimams, importuotoms pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais schemoms ir ja spręsti visas su dvigubo atskaitymo pasekmėmis susijusias problemas;

               (8)

               Direktyva (ES) 2016/1164 apima taisykles dėl pasinaudojimo valstybių narių mokestinės tvarkos neatitikimais schemų, todėl ji taip pat turėtų apimti taisykles dėl su trečiosiomis valstybėmis susijusių pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais schemų, kai bent viena iš dalyvaujančių šalių yra pelno mokesčio mokėtojas arba, atvirkštinio hibridinio subjekto atveju, subjektas valstybėje narėje, taip pat taisykles dėl importuotų pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais schemų. Todėl taisyklės dėl mokestinės tvarkos neatitikimų ir rezidavimo vietos mokesčių tikslais neatitikimų turėtų būti taikomos visiems mokesčių mokėtojams, kuriems taikomas pelno mokestis valstybėje narėje, įskaitant subjektų, kurie yra trečiųjų valstybių rezidentai, nuolatines buveines arba darinius, laikomus nuolatinėmis buveinėmis. Taisyklės dėl atvirkštinių mokestinės tvarkos neatitikimų turėtų būti taikomos visiems subjektams, kuriuos tam tikra valstybė narė laiko skaidriais mokesčių tikslais;

               (9)

               taisyklės dėl pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais schemų turėtų būti taikomos pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais atvejais, atsirandančiais dėl dvigubo atskaitymo, dėl prieštaravimų, susijusių su finansinių priemonių, mokėjimų ir subjektų kvalifikavimu arba dėl mokėjimų paskirstymo. Kadangi pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais atvejai galėtų lemti dvigubą atskaitymą arba atskaitymą neįtraukiant, būtina nustatyti taisykles, pagal kurias atitinkama valstybė narė atitinkamai atsisakytų atlikti mokėjimo, išlaidų ar nuostolių atskaitymą arba reikalautų, kad mokesčių mokėtojas įtrauktų mokėjimą į apmokestinamąsias pajamas. Tačiau tos taisyklės taikytinos tik atskaitomiems mokėjimams ir turėtų nedaryti poveikio mokesčių sistemos bendriems ypatumams, neatsižvelgiant į tai, ar tai yra klasikinė, ar užskaitymo sistema;

               (10)

               su hibridine nuolatine buveine susiję pasinaudojimo mokestinės tvarkos neatitikimais atvejai atsiranda tada, kai dėl nuolatinės buveinės ir rezidavimo jurisdikcijos taisyklių, taikomų pajamų ir išlaidų paskirstymui tarp skirtingų to paties subjektų dalių, skirtumų susidaro mokestinių pasekmių neatitikimas, ir apima tuos atvejus, kuriais neatitikimo pasekmė atsiranda dėl to, kad pagal filialo jurisdikcijos įstatymus nuolatinė buveinė tokia nelaikoma. Tokios neatitikimo pasekmės gali lemti dvigubą atskaitymą arba atskaitymą neįtraukiant, todėl turėtų būti panaikintos. Nuolatinės buveinės, kuri kitur tokia nelaikoma, atveju valstybė narė, kurioje mokesčių mokėtojas yra rezidentas, turėtų įtraukti pajamas, kurios kitu atveju būtų priskirtos nuolatinei buveinei;

               (11)

               visi koregavimai, kuriuos reikia atlikti pagal šią direktyvą, iš principo turėtų nedaryti poveikio apmokestinimo teisių paskirstymui tarp jurisdikcijų, nustatytam sutartyje dėl dvigubo apmokestinimo;

               (12)

               siekiant užtikrinti proporcingumą, reikia reglamentuoti tik tuos atvejus, kuriais esama didelės rizikos, kad bus išvengta apmokestinimo pasinaudojant šalių mokestinės tvarkos neatitikimais. Todėl tikslinga aprėpti pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais atvejus, atsirandančius tarp to paties subjekto pagrindinės buveinės ir nuolatinės buveinės arba dviejų ar daugiau nuolatinių buveinių, taip pat pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais atvejus, atsirandančius tarp mokesčių mokėtojo ir su juo susijusių įmonių arba tarp susijusių įmonių, taip pat atvejus, atsirandančius dėl struktūrinio susitarimo, kuriame dalyvauja mokesčių mokėtojas;

               (13)

               mokestinės tvarkos neatitikimų, kurie pirmiausia kyla dėl subjektų hibridinio pobūdžio, klausimai turėtų būti sprendžiami tik kai viena iš susijusių įmonių bent jau veiksmingai kontroliuoja kitas susijusias įmones. Todėl tokiais atvejais turėtų būti reikalaujama, kad mokesčių mokėtojas ar kita susijusi įmonė valdytų 50 procentų arba daugiau susijusios įmonės kapitalo dalį per balsavimo teises arba per nuosavybės teise priklausantį kapitalą ar teisę gauti pelno, arba būtų tokiu būdu valdomi tos susijusios įmonės. Tokio reikalavimo taikymo tikslu nuosavybės teisės arba kartu veikiančių asmenų teisės turėtų būti susumuojamos;

               (14)

               taisyklių dėl pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais schemų tikslais siekiant pakankamai išsamiai apibrėžti „susijusią įmonę“, ta apibrėžtis taip pat turėtų apimti subjektą, kuris finansų apskaitos tikslais priklauso tai pačiai konsoliduotai įmonių grupei, įmonę, kurios valdymui mokesčių mokėtojas daro didelį poveikį, ir, atvirkščiai, įmonę, darančią didelį poveikį mokesčių mokėtojo valdymui;

               (15)

               būtina spręsti klausimus, susijusius su naudojimosi šalių mokestinės tvarkos neatitikimais atvejais, priskiriamais keturioms kategorijoms: pirma, pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais atvejai, kurie atsiranda vykdant mokėjimus pagal finansinę priemonę; antra, pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais atvejai, kurie atsiranda dėl mokėjimų, atliktų hibridiniam subjektui arba nuolatinei buveinei (be kita ko, atliekant mokėjimus nuolatinei buveinei, kuri kitur tokia nelaikoma), paskirstymo skirtumų; trečia, pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais atvejai, kurie atsiranda dėl hibridinio subjekto atliktų mokėjimų jo savininkui arba dėl numanomų mokėjimų tarp pagrindinės buveinės ir nuolatinių buveinių, arba tarp dviejų ar daugiau nuolatinių buveinių ir, galiausiai, dvigubo atskaitymo pasekmės, atsirandančios dėl hibridinio subjekto arba nuolatinės buveinės atliktų mokėjimų;

               (16)

               mokėjimų pagal finansinę priemonę atžvilgiu galėtų būti laikoma, kad pasinaudota šalių mokestinės tvarkos neatitikimais, tais atvejais, kai atskaitymo neįtraukiant pasekmės priskirtinos priemonės arba pagal ją atliktų mokėjimų kvalifikavimo skirtumams. Jeigu, atsižvelgiant į mokėjimo pobūdį, pagal mokėjimo gavėjo jurisdikcijos įstatymus jam gali būti taikoma dviguba mokesčio lengvata, pavyzdžiui, atleidimas nuo mokesčio, mokesčio tarifo sumažinimas arba bet koks mokesčio kreditas ar grąžinimas, turėtų būti laikoma, kad dėl tokio mokėjimo pasinaudojama šalių mokestinės tvarkos neatitikimais tokiu mastu, kokio dydžio yra susijusi per mažai apmokestinta suma. Tačiau mokėjimo pagal finansinę priemonę atžvilgiu neturėtų būti laikoma, kad pasinaudota šalių mokestinės tvarkos neatitikimais, jei mokesčio lengvata mokėjimo gavėjo jurisdikcijoje suteikta tik dėl mokėjimo gavėjo mokestinio statuso arba dėl to, kad ta priemonė yra turima laikantis specialios tvarkos sąlygų;

               (17)

               kad būtų išvengta nenumatytų rezultatų esant sąveikai tarp hibridinių finansinių priemonių taisyklės ir bankams nustatytų nuostolių padengimo pajėgumo reikalavimų, nedarant poveikio valstybės pagalbos taisyklėms, valstybės narės turėtų galėti netaikyti šios direktyvos priemonėms grupės viduje, kurios buvo išleistos tik siekiant įvykdyti emitentui taikomus nuostolių padengimo pajėgumo reikalavimus, o ne siekiant išvengti mokesčių;

               (18)

               mokėjimų, atliktų hibridiniam subjektui arba nuolatinei buveinei, atžvilgiu galėtų būti laikoma, kad pasinaudota šalių mokestinės tvarkos neatitikimais, tais atvejais, kai atskaitymo neįtraukiant pasekmės atsiranda dėl taisyklių, reglamentuojančių to mokėjimo paskirstymą tarp hibridinio subjekto ir jo savininko mokėjimo, kuris atliekamas hibridiniam subjektui, atveju arba tarp pagrindinės buveinės ir nuolatinės buveinės, arba dviejų ar daugiau nuolatinių buveinių numanomo mokėjimo nuolatinei buveinei atveju, skirtumų. Turėtų būti apibrėžiama, kad pasinaudota šalių mokestinės tvarkos neatitikimais, tik tais atvejais, kai pasinaudojimo neatitikimais pasekmės atsiranda dėl taisyklių, reglamentuojančių mokėjimo paskirstymą pagal abiejų jurisdikcijų įstatymus, skirtumų, ir dėl mokėjimo neturėtų atsirasti pasinaudojimo mokestinės tvarkos neatitikimais atvejis, kuris bet kuriuo atveju būtų atsiradęs dėl to, kad mokėjimo gavėjas yra atleistas nuo mokesčio pagal bet kurios mokėjimo gavėjo jurisdikcijos įstatymus;

               (19)

               pasinaudojimo mokestinės tvarkos neatitikimais apibrėžtis taip pat turėtų apimti atskaitymo neįtraukiant pasekmes, kurios atsiranda vykdant mokėjimus nuolatinei buveinei, kuri kitur tokia nelaikoma. Nuolatinė buveinė, kuri kitur tokia nelaikoma – bet koks darinys, kuris pagal pagrindinės buveinės jurisdikcijos įstatymus laikomas tokiu, kuris sąlygoja nuolatinės buveinės statusą, o pagal kitos jurisdikcijos įstatymus nėra laikomas nuolatine buveine. Tačiau pasinaudojimo mokestinės tvarkos neatitikimais taisyklė neturėtų būti taikoma, kai pasinaudojimo neatitikimais atvejis bet kuriuo atveju būtų atsiradęs dėl to, kad mokesčio gavėjas yra atleistas nuo mokesčio pagal bet kurios mokėjimo gavėjo jurisdikcijos įstatymus;

               (20)

               mokėjimų, kuriuos hibridinis subjektas atlieka savo savininkui, arba numanomų mokėjimų, atliekamų tarp pagrindinės buveinės ir nuolatinės buveinės arba tarp dviejų ar daugiau nuolatinių buveinių, atžvilgiu pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais atvejis galėtų atsirasti tuo atveju, kai atskaitymo neįtraukiant pasekmė atsiranda dėl to, kad mokėjimas arba numanomas mokėjimas nėra pripažįstamas mokėjimo gavėjo jurisdikcijoje. Tuo atveju, kai pasinaudojimo neatitikimais pasekmė atsiranda dėl mokėjimo arba numanomo mokėjimo nepaskirstymo, mokėjimo gavėjo jurisdikcija yra jurisdikcija, kurioje mokėjimas (arba numanomas mokėjimas) yra laikomas gautu pagal mokėtojo jurisdikcijos įstatymus. Kaip ir kitais su hibridiniais subjektais ir filialais susijusiais pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais atvejais, kuriais atsiranda atskaitymo neįtraukiant pasekmės, neturėtų būti laikoma, kad naudojamasi neatitikimais, kai mokėjimo gavėjas pagal mokėjimo gavėjo jurisdikcijos įstatymus yra atleistas nuo mokesčio. Tačiau šios naudojimosi šalių mokestinės tvarkos neatitikimais kategorijos atžvilgiu būtų laikoma, kad naudojimosi neatitikimais pasekmė atsiranda tik tokia apimtimi, kokia mokėtojo jurisdikcija leidžia taikyti atskaitymą mokėjimui arba numanomam mokėjimui, kuris turi būti išskaičiuotas iš sumos, nepriskiriamos dvigubai įtrauktoms pajamoms. Jei mokėtojo jurisdikcija leidžia atskaitymą perkelti į vėlesnį mokestinį laikotarpį, reikalavimas atlikti koregavimą pagal šią direktyvą gali būti atidėtas iki tol, kol atskaitymas faktiškai išskaičiuojamas iš pajamų, kurios nėra dvigubai įtrauktos pajamos, mokėtojo jurisdikcijoje;

               (21)

               pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais apibrėžtis turėtų apimti ir dvigubo atskaitymo pasekmes, nepriklausomai nuo to, ar jos atsiranda dėl mokėjimų, dėl išlaidų, kurios nelaikomos mokėjimais pagal nacionalinę teisę, arba dėl amortizacijos ar nusidėvėjimo nuostolių. Vis dėlto, kaip ir numanomų mokėjimų bei hibridinių subjektų atliktų mokėjimų, į kuriuos mokėjimo gavėjas neatsižvelgia, atveju, pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais atvejis turėtų atsirasti tik tokia apimtimi, kokia mokėtojo jurisdikcija leidžia atskaitymą išskaičiuoti iš sumos, kuri nėra dvigubai įtrauktos pajamos. Tai reiškia, kad jeigu mokėtojo jurisdikcija leidžia atskaitymą perkelti į vėlesnį mokestinį laikotarpį, reikalavimas atlikti koregavimą pagal šią direktyvą galėtų būti atidėtas iki tol, kol atskaitymas faktiškai išskaičiuojamas iš pajamų, kurios nėra dvigubai įtrauktos pajamos, mokėtojo jurisdikcijoje;

               (22)

               mokestinių pasekmių skirtumai, kurie siejami tik su mokėjimui priskiriamos vertės skirtumais, be kita ko, taikant sandorių kainodarą, neturėtų būti priskiriami pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais atvejams. Be to, kadangi jurisdikcijos taiko skirtingus mokesčių ataskaitinius laikotarpius ir skirtingas taisykles, pagal kurias pripažįstama, kada buvo gautos pajamos arba patirtos išlaidos, tie laiko apskaičiavimo skirtumai paprastai neturėtų būti laikomi pasinaudojimo mokestinių pasekmių neatitikimais priežastimi. Vis dėlto, atskaitomas mokėjimas pagal finansinę priemonę, kurio atveju negalima pagrįstai tikėtis, kad jis per pagrįstą laikotarpį bus įtrauktas į pajamas, turėtų būti laikomas sąlygojančiu naudojimąsi šalių mokestinės tvarkos neatitikimais, jei ta atskaitymo neįtraukiant pasekmė yra priskirtina finansinės priemonės arba pagal ją atliktų mokėjimų kvalifikavimo skirtumams. Turėtų būti suprantama, kad pasinaudojimo neatitikimais pasekmė galėtų atsirasti tuo atveju, jei pagal finansinę priemonę atliktas mokėjimas per pagrįstą laikotarpį nėra įtraukiamas į pajamas. Toks mokėjimas turėtų būti laikomas įtrauktu į pajamas per pagrįstą laikotarpį, jei mokėjimo gavėjas jį įtraukia per 12 mėnesių nuo mokėtojo mokestinio laikotarpio pabaigos arba per laikotarpį, nustatytą remiantis įprastų rinkos sąlygų principu. Valstybės narės turėtų reikalauti, kad mokėjimas būtų įtrauktas per fiksuotą laikotarpį, siekiant neleisti susidaryti pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais pasekmei ir siekiant užtikrinti mokesčių kontrolę;

               (23)

               dėl hibridinių perkėlimų galėtų atsirasti skirtingas mokestinis vertinimas, jei dėl susitarimo perkelti finansinę priemonę buvo laikoma, kad su šia priemone susijusią grąžą vienu metu gauna daugiau kaip viena susitarimo šalis. Tais atvejais mokėjimas pagal hibridinį perkėlimą mokėtojui galėtų nulemti atskaitymą, tuo tarpu mokėjimo gavėjas jį traktuotų kaip susijusios priemonės grąžą. Dėl tokio skirtingo mokestinio vertinimo galėtų atsirasti atskaitymo neįtraukiant pasekmė arba susidaryti perteklinis mokesčio kreditas už susijusiai priemonei taikomą mokestį prie pajamų šaltinio. Todėl tokie pasinaudojimo neatitikimais atvejai turėtų būti panaikinti. Atskaitymo neįtraukiant atveju turėtų būti taikomos tos pačios taisyklės, kaip neutralizuojant pasinaudojimo neatitikimais atvejus, atsirandančius dėl mokėjimų pagal hibridinę finansinę priemonę. Hibridinių perkėlimų, struktūrizuotų tokiu būdu, kad būtų generuojami pertekliniai mokesčio kreditai, atveju atitinkama valstybė narė turėtų neleisti mokėtojui naudoti perteklinį kreditą mokestinei naudai gauti, be kita ko, taikydama bendrą kovos su mokesčių vengimu taisyklę, atitinkančią Direktyvos (ES) 2016/1164 6 straipsnį;

               (24)

               būtina numatyti taisyklę, pagal kurią valstybėms narėms būtų leidžiama šalinti šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę ir įgyvendinimo neatitikimus, dėl kurių susidarytų šalių mokestinės tvarkos neatitikimas, nepaisant to, kad valstybės narės laikosi šios direktyvos. Tais atvejais, kai susidaro tokia padėtis ir pirminė šioje direktyvoje numatyta taisyklė netaikoma, turėtų būti taikoma antrinė taisyklė. Vis dėlto tiek pirminė, tiek antrinė taisyklės taikomos tik pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais atvejais, kaip apibrėžta šioje direktyvoje, ir jų taikymas turėtų nedaryti poveikio valstybės narės mokesčių sistemos bendriems ypatumams;

               (25)

               importuoti naudojimosi neatitikimais atvejai reiškia, kad šalims trečiosiose valstybėse susidarančio mokestinės tvarkos neatitikimo poveikis perkeliamas į valstybės narės jurisdikciją naudojant nehibridinę priemonę ir taip sumažinamas taisyklių, pagal kurias neutralizuojamas naudojimasis šalių mokestinės tvarkos neatitikimais, efektyvumas. Valstybėje narėje atskaitomas mokėjimas gali būti naudojamas išlaidoms, susijusioms su pasinaudojimu šalių mokestinės tvarkos neatitikimais, padengti. Siekiant kovoti su tokiais importuotais naudojimosi neatitikimais atvejais, būtina įtraukti taisykles, kuriomis būtų neleidžiama atlikti mokėjimo atskaitymo, jei atitinkamos pajamos iš tokio mokėjimo yra tiesiogiai ar netiesiogiai išskaičiuojamos iš atskaitomos sumos, atsirandančios pasinaudojant susidarančiais šalių mokestinės tvarkos neatitikimais, lemiančio dvigubą atskaitymą arba atskaitymą neįtraukiant tarp trečiųjų valstybių;

               (26)

               su dvigubu bendrovių rezidavimu susijęs naudojimasis mokestinės tvarkos neatitikimais galėtų lemti dvigubą atskaitymą, jei mokesčių mokėtojo, kuris yra rezidentas dviejose jurisdikcijose, mokėjimas atskaitomas pagal abiejų jurisdikcijų, kuriose mokesčių mokėtojas yra rezidentas, įstatymus. Kadangi su dvigubu rezidavimu susiję naudojimosi mokestinės tvarkos neatitikimais atvejai galėtų lemti dvigubo atskaitymo pasekmes, jie turėtų patekti į šios direktyvos taikymo sritį. Valstybė narė turėtų neleisti atlikti dvigubą atskaitymą, atsirandantį dviejose jurisdikcijose reziduojančios bendrovės atžvilgiu, kai šis mokėjimas yra išskaičiuojamas iš sumos, kuri pagal kitos jurisdikcijos teisės aktus nėra laikoma pajamomis;

               (27)

               šia direktyva siekiama didinti visos vidaus rinkos atsparumą mokestinės tvarkos neatitikimams. Valstybės narės negali to pakankamai pasiekti veikdamos atskirai, nes nacionalinės pelno mokesčio sistemos yra skirtingos ir nepriklausomi valstybių narių veiksmai tik padidintų esamą vidaus rinkos susiskaidymą tiesioginio apmokestinimo srityje. Tokiu būdu, esant skirtingų nacionalinių priemonių sąveikai, trūkumai ir iškraipymai išliktų. Tai reikštų koordinavimo trūkumą. Kadangi mokestinės tvarkos neatitikimai yra tarpvalstybinio pobūdžio, ir reikia priimti sprendimus, kurie tiktų visai vidaus rinkai, šį tikslą vis dėlto geriau galima pasiekti Sąjungos lygmeniu. Sąjunga gali patvirtinti priemones, vadovaudamasi subsidiarumo principu, nustatytu Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti. Nustatant reikalingą vidaus rinkos apsaugos lygį šia direktyva siekiama tik būtino koordinavimo lygio Sąjungoje, kuris būtinas šios direktyvos tikslui pasiekti;

               (28)

               įgyvendindamos šią direktyvą, valstybės narės iliustravimo ar aiškinimo tikslais turėtų naudotis EBPO BEPS ataskaitoje dėl 2 veiksmo pateiktais taikytinais paaiškinimais ir pavyzdžiais tiek, kiek jie yra suderinami su šios direktyvos nuostatomis ir su Sąjungos teise;

               (29)

               9 straipsnio 1 ir 2 dalyse pateiktos taisyklės dėl naudojimosi mokestinės tvarkos neatitikimais bus taikomos tik tokia apimtimi, kokia su mokesčių mokėtoju susijusioje situacijoje susidaro pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais pasekmė. Pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais pasekmė neturėtų atsirasti, kai darinys turi būti koreguojamas pagal 9 straipsnio 5 dalį arba 9a straipsnį, ir, atitinkamai, dariniai, kurie turi būti koreguojami pagal tas šios direktyvos dalis, neturėtų būti toliau koreguojami pagal taisykles dėl naudojimosi šalių mokestinės tvarkos neatitikimais;

               (30)

               kai dėl kitos direktyvos, pavyzdžiui, Tarybos direktyvos 2011/96/ES (4), nuostatų mokestinių pasekmių neatitikimų pasekmės neutralizuojamos, neturėtų būti galimybių taikyti šioje direktyvoje numatytas taisykles dėl naudojimosi šalių mokestinės tvarkos neatitikimais;

               (31)

               Komisija turėtų įvertinti šios direktyvos įgyvendinimą praėjus penkeriems metams po jos įsigaliojimo ir pateikti ataskaitą Tarybai. Valstybės narės turėtų pateikti Komisijai visą informaciją, reikalingą šiam įvertinimui atlikti;

               (32)

               todėl Direktyva (ES) 2016/1164 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista,

         PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:
   1 straipsnis
   Direktyva (ES) 2016/1164 iš dalies keičiama taip:

               1.

               1 straipsnis pakeičiamas taip:
               „1 straipsnis
               Taikymo sritis
               1.   Ši direktyva taikoma visiems mokesčių mokėtojams, kuriems vienoje ar daugiau valstybių narių taikomas pelno mokestis, įskaitant subjektų, kurie mokesčių tikslais yra trečiųjų valstybių rezidentai, nuolatines buveines vienoje ar daugiau valstybių narių.
               2.   9a straipsnis taip pat taikomas visiems subjektams, kuriuos tam tikra valstybė narė laiko skaidriais mokesčių tikslais.“;

               2.

               2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

                           a)

                           4 punkto paskutinė pastraipa pakeičiama taip:
                           „9 ir 9a straipsnių taikymo tikslais:

                                       a)

                                       jeigu pasinaudojimo neatitikimais pasekmės atsiranda pagal šio straipsnio 9 dalies pirmos pastraipos b, c, d e arba g punktą arba jeigu pagal 9 straipsnio 3 dalį arba 9a straipsnį reikalaujama atlikti koregavimą, susijusios įmonės apibrėžtis pakeičiama – 25 procentų reikalavimas pakeičiamas 50 procentų reikalavimu;

                                       b)

                                       laikoma, kad asmuo, kuris kartu su kitu asmeniu imasi veiksmų tam tikro subjekto balsavimo teisių arba nuosavybės teise priklausančio kapitalo atžvilgiu, dalyvauja visų to subjekto balsavimo teisių ar nuosavybės teise priklausančio kapitalo, kuriuos turi tas kitas asmuo, valdyme;

                                       c)

                                       susijusi įmonė taip pat reiškia subjektą, kuris finansų apskaitos tikslais priklauso tai pačiai konsoliduotai įmonių grupei kaip mokesčių mokėtojas, įmonę, kurios valdymui mokesčių mokėtojas daro reikšmingą poveikį, arba įmonę, darančią reikšmingą poveikį mokesčių mokėtojo valdymui.“;

                           b)

                           9 punktas pakeičiamas taip:
                           „9.   pasinaudojimas šalių mokestinės tvarkos neatitikimais– atvejis, susijęs su mokesčių mokėtoju arba, 9 straipsnio 3 dalies atveju, subjektu, kai:

                                       a)

                                       mokėjimas pagal finansinę priemonę lemia atskaitymo neįtraukiant pasekmę ir:

                                                   i)

                                                   toks mokėjimas neįtraukiamas per pagrįstą laikotarpį ir

                                                   ii)

                                                   pasinaudojimo neatitikimais pasekmės yra priskirtinos priemonės arba pagal ją atlikto mokėjimo kvalifikavimo skirtumams.

                                             Taikant pirmą pastraipą, mokėjimas pagal finansinę priemonę laikomas įtrauktu į pajamas per pagrįstą laikotarpį, jeigu:

                                                   i)

                                                   mokėjimo gavėjo jurisdikcija įtraukia mokėjimą į mokestinį laikotarpį, prasidedantį per 12 mėnesių nuo mokėtojo mokestinio laikotarpio pabaigos, arba

                                                   ii)

                                                   pagrįstai galima tikėtis, kad mokėjimo gavėjo jurisdikcija įtrauks mokėjimą į būsimą mokestinį laikotarpį, o mokėjimo sąlygos yra tokios, dėl kokių, tikėtina, susitartų nepriklausomos įmonės;

                                       b)

                                       mokėjimas hibridiniam subjektui nulemia atskaitymą neįtraukiant ir tokios pasinaudojimo neatitikimais pasekmės atsiranda dėl hibridiniam subjektui atliktų mokėjimų paskirstymo skirtumų pagal jurisdikcijos, kurioje hibridinis subjektas yra įsisteigęs arba registruotas, ir asmenų, turinčių to hibridinio subjekto dalį, jurisdikcijos įstatymus;

                                       c)

                                       mokėjimas subjektui, turinčiam vieną arba daugiau nuolatinių buveinių, nulemia atskaitymą neįtraukiant ir tokios pasinaudojimo neatitikimais pasekmės atsiranda dėl mokėjimų paskirstymo tarp pagrindinės buveinės ir nuolatinės buveinės arba tarp dviejų ar daugiau to paties subjekto nuolatinių buveinių skirtumų pagal jurisdikcijų, kuriose tas subjektas veikia, įstatymus;

                                       d)

                                       mokėjimas nulemia atskaitymą neįtraukiant, susijusį su mokėjimu nuolatinei buveinei, kuri kitur tokia nelaikoma;

                                       e)

                                       hibridinio subjekto atliekamas mokėjimas nulemia atskaitymą neįtraukiant ir tokios pasinaudojimo mokestinės tvarkos neatitikimais pasekmės atsiranda dėl to, kad pagal mokėjimo gavėjo jurisdikcijos įstatymus į tą mokėjimą neatsižvelgiama;

                                       f)

                                       numanomas mokėjimas tarp pagrindinės buveinės ir nuolatinės buveinės arba tarp dviejų ar daugiau nuolatinių buveinių nulemia atskaitymą neįtraukiant ir tokios pasinaudojimo mokestinės tvarkos neatitikimais pasekmės atsiranda dėl to, kad pagal mokėjimo gavėjo jurisdikcijos įstatymus į tą mokėjimą neatsižvelgiama, arba

                                       g)

                                       atsiranda dvigubo atskaitymo pasekmė.

                                 Šio 9 punkto taikymo tikslais:

                                       a)

                                       dėl mokėjimo, reiškiančio su perkelta finansine priemone susijusią grąžą, neatsiranda pasinaudojimo mokestinės tvarkos neatitikimais atvejis pagal pirmos pastraipos a punktą, jeigu tą mokėjimą atlieka finansų prekiautojas pagal hibridinį perkėlimą rinkoje, su sąlyga, kad mokėtojo jurisdikcija reikalauja, kad finansų prekiautojas kaip pajamas įtrauktų visas gautas sumas, susijusias su perkelta finansine priemone;

                                       b)

                                       pasinaudojimas šalių mokestinės tvarkos neatitikimais pagal pirmos pastraipos e, f arba g punktą susidaro tik tokia apimtimi, kokia mokėtojo jurisdikcija leidžia atskaitymą išskaičiuoti iš sumos, kuri nėra laikoma dvigubai įtrauktomis pajamomis;

                                       c)

                                       pasinaudojimo neatitikimais pasekmės laikomos pasinaudojimu šalių mokestinės tvarkos neatitikimais tik tada, kai jos atsiranda tarp susijusių įmonių, tarp mokesčių mokėtojo ir susijusios įmonės, tarp pagrindinės buveinės ir nuolatinės buveinės, tarp dviejų ar daugiau to paties subjekto nuolatinių buveinių arba pagal struktūrinį susitarimą.

                                 9 punkte ir 9, 9a ir 9b straipsniuose:
                           a)   pasinaudojimo neatitikimais pasekmės– dvigubas atskaitymas arba atskaitymas neįtraukiant;
                           b)   dvigubas atskaitymas– to paties mokėjimo, išlaidų arba nuostolių atskaitymas jurisdikcijoje, kurioje yra mokėjimo šaltinis arba kurioje patiriamos išlaidos ar nuostoliai (mokėtojo jurisdikcija), ir kitoje jurisdikcijoje (investuotojo jurisdikcija). Hibridinio subjekto arba nuolatinės buveinės atliekamo mokėjimo atveju mokėtojo jurisdikcija yra jurisdikcija, kurioje yra įsisteigęs arba kurioje yra tas hibridinis subjektas arba nuolatinė buveinė;
                           c)   atskaitymas neįtraukiant– mokėjimo arba numanomo mokėjimo tarp pagrindinės buveinės ir nuolatinės buveinės arba tarp dviejų ar daugiau nuolatinių buveinių atskaitymas bet kurioje jurisdikcijoje, kurioje tas mokėjimas arba numanomas mokėjimas laikomas atliktu (mokėtojo jurisdikcija), atitinkamai neįtraukiant mokesčių tikslais to mokėjimo arba numanomo mokėjimo mokėjimo gavėjo jurisdikcijoje. Mokėjimo gavėjo jurisdikcija yra bet kuri jurisdikcija, kurioje tas mokėjimas arba numanomas mokėjimas yra gaunamas arba laikomas gautu pagal bet kurios kitos jurisdikcijos įstatymus;
                           d)   atskaitymas– suma, kuri pagal mokėtojo arba investuotojo jurisdikcijos įstatymus yra laikoma atskaitytina iš apmokestinamųjų pajamų. Terminas „atskaitytina“ yra aiškinamas atitinkamai;
                           e)   įtraukimas– vartojama kalbant apie sumą, kuri pagal mokėjimo gavėjo jurisdikcijos įstatymus įskaičiuojama apskaičiuojant apmokestinamąsias pajamas. Mokėjimas pagal finansinę priemonę nelaikomas įtrauktu, jeigu mokėjimui bet kokio pobūdžio mokesčių lengvata taikoma vien tik dėl to, kaip tas mokėjimas kvalifikuojamas pagal mokėjimo gavėjo jurisdikcijos įstatymus. Terminas „įtraukta“ yra aiškinamas atitinkamai;
                           f)   mokesčio lengvata– atleidimas nuo mokesčio, mokesčio tarifo sumažinimas arba bet koks mokesčio kreditas ar grąžinimas (išskyrus mokesčio prie pajamų šaltinio kreditą);
                           g)   dvigubai įtrauktos pajamos– bet kokios pajamos, įtrauktos pagal abiejų jurisdikcijų, kuriose atsirado pasinaudojimo neatitikimais pasekmių, įstatymus;
                           h)   asmuo– fizinis asmuo arba subjektas;
                           i)   hibridinis subjektas– bet koks subjektas arba darinys, kuris pagal vienos jurisdikcijos įstatymus laikomas apmokestinamuoju subjektu ir kurio pajamos arba išlaidos pagal kitos jurisdikcijos įstatymus laikomos kito asmens arba kelių kitų asmenų pajamomis arba išlaidomis;
                           j)   finansinė priemonė– bet kuri priemonė, lemianti finansavimo arba nuosavybės vertybinių popierių grąžą, kuri yra apmokestinama taikant taisykles dėl skolos, nuosavo kapitalo arba išvestinių finansinių priemonių apmokestinimo pagal mokėjimo gavėjo arba mokėtojo jurisdikcijos įstatymus ir apima hibridinį perkėlimą;
                           k)   finansų prekiautojas– asmuo arba subjektas, kurio verslas – reguliariai savo sąskaita pirkti ir parduoti finansines priemones siekiant gauti pelno;
                           l)   hibridinis perkėlimas– bet koks susitarimas perkelti finansinę priemonę, kai su perkelta finansine priemone susijusi grąža mokesčių tikslais laikoma vienu metu gauta daugiau kaip vienos to susitarimo šalies;
                           m)   hibridinis perkėlimas rinkoje– bet koks hibridinis perkėlimas, kurį finansų prekiautojas atlieka įprastinėmis verslo sąlygomis, o ne pagal struktūrinį susitarimą;
                           n)   nuolatinė buveinė, kuri kitur tokia nelaikoma– bet koks darinys, kuris pagal pagrindinės buveinės jurisdikcijos įstatymus laikomas tokiu, kuris sąlygoja nuolatinės buveinės statusą, o pagal kitos jurisdikcijos įstatymus nėra laikomas tokiu, kuris sąlygoja nuolatinės buveinės statusą.“;

                           c)

                           įterpiami šie punktai:
                           „10.   konsoliduota įmonių grupė finansų apskaitos tikslais– grupė, sudaryta iš visų subjektų, kurie yra visiškai įtraukti į konsoliduotąsias finansines ataskaitas, parengtas pagal tarptautinius finansinės atskaitomybės standartus arba valstybės narės nacionalinę finansinės atskaitomybės sistemą;
                           11.   struktūrinis susitarimas– susitarimas, susijęs su pasinaudojimu šalių mokestinės tvarkos neatitikimais, kai pasinaudojimo tokiais neatitikimais pasekmių kaina yra įtraukta į susitarimo sąlygas, arba susitarimas, kuris sumanytas siekiant, kad atsirastų pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais pasekmės, nebent negalima pagrįstai manyti, kad mokesčių mokėtojas arba susijusi įmonė žinojo apie galimybę pasinaudoti tokiais šalių mokestinės tvarkos neatitikimais, ir jis (ji) negavo jokios naudos iš mokesčių lengvatos, kuriai sąlygas sudaro šalių mokestinės tvarkos neatitikimai.“;

               3.

               4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

                           a)

                           5 dalies a punkto ii papunktis pakeičiamas taip:

                                       „ii)

                                       visas turtas ir įsipareigojimai vertinami taikant tą patį metodą kaip ir konsoliduotosiose finansinėse ataskaitose, parengtose pagal tarptautinius finansinės atskaitomybės standartus arba valstybės narės nacionalinę finansinės atskaitomybės sistemą;“;

                           b)

                           8 dalis pakeičiama taip:
                           „8.   1–7 dalių taikymo tikslais mokesčių mokėtojui gali būti suteikta teisė naudoti konsoliduotąsias finansines ataskaitas, parengtas pagal kitus apskaitos standartus nei tarptautiniai finansinės atskaitomybės standartai arba valstybės narės nacionalinė finansinės atskaitomybės sistema.“;

               4.

               9 straipsnis pakeičiamas taip:
               „9 straipsnis
               Pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais atvejai
               1.   Tais atvejais, kai pasinaudojus šalių mokestinės tvarkos neatitikimais susidaro sąlygos dvigubam atskaitymui:

                           a)

                           atskaitymas nesuteikiamas valstybėje narėje, kuri yra investuotojo jurisdikcija, ir

                           b)

                           tais atvejais, kai investuotojo jurisdikcijoje atskaitymas suteikiamas, atskaitymas nesuteikiamas valstybėje narėje, kuri yra mokėtojo jurisdikcija.

                     Nepaisant to, bet kurį tokį atskaitymą turi būti galima kompensuoti iš dvigubai įtrauktų pajamų, nepriklausomai nuo to, ar jos susidarė einamuoju ar vėlesniu mokestiniu laikotarpiu.
               2.   Tais atvejais, kai pasinaudojus šalių mokestinės tvarkos neatitikimais susidaro sąlygos atskaitymui neįtraukiant:

                           a)

                           atskaitymas nesuteikiamas valstybėje narėje, kuri yra mokėtojo jurisdikcija, ir

                           b)

                           jeigu atskaitymas mokėtojo jurisdikcijoje suteikiamas, mokėjimo, dėl kurio priešingu atveju atsirastų pasinaudojimo neatitikimais pasekmės, suma įtraukiama į pajamas valstybėje narėje, kuri yra mokėjimo gavėjo jurisdikcija.

                     3.   Valstybė narė atsisako suteikti atskaitymą bet kurio mokėjimo, kurį atlieka mokesčių mokėtojas, atžvilgiu, jeigu tokiu mokėjimu tiesiogiai arba netiesiogiai, pasitelkiant sandorį ar kelis sandorius, vykdomus tarp susijusių įmonių arba sudarytus kaip struktūrinio susitarimo dalis, finansuojamos atskaitomos išlaidos, dėl kurių sudaromos sąlygos pasinaudojimui šalių mokestinės tvarkos neatitikimais, išskyrus atvejus, kai viena iš jurisdikcijų, susijusių su sandoriu arba keliais sandoriais, yra atlikusi lygiavertį koregavimą tokio pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais atžvilgiu.
               4.   Valstybės narės gali:

                           a)

                           šio straipsnio 2 dalies b punkto netaikyti pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais atvejams, apibrėžtiems 2 straipsnio 9 dalies pirmos pastraipos b, c, d arba f punktuose;

                           b)

                           šio straipsnio 2 dalies a ir b punktų netaikyti pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais atvejams, atsirandantiems dėl palūkanų mokėjimo pagal finansinę priemonę susijusiai įmonei, jeigu:

                                       i)

                                       finansinė priemonė turi konvertavimo, gelbėjimo privačiomis lėšomis arba nurašymo ypatumų;

                                       ii)

                                       finansinė priemonė išleista vieninteliu tikslu – patenkinti bankų sektoriui taikomus nuostolių padengimo pajėgumo reikalavimus, ir finansinė priemonė tokia pripažįstama mokesčių mokėtojo nuostolių padengimo pajėgumo reikalavimuose;

                                       iii)

                                       finansinė priemonė išleista

                                                   —

                                                   siejant ją su finansinėmis priemonėmis, turinčiomis konvertavimo, gelbėjimo privačiomis lėšomis arba nurašymo ypatumų patronuojančiosios įmonės lygiu,

                                                   —

                                                   lygiu, kuris reikalingas siekiant patenkinti taikytinus nuostolių padengimo pajėgumo reikalavimus,

                                                   —

                                                   ne pagal struktūrinį susitarimą ir

                                       iv)

                                       bendras grynasis atskaitymas konsoliduotos įmonių grupės, kuriai taikomas susitarimas, atveju neviršija sumos, kokia būtų buvusi, jeigu mokesčių mokėtojas tokią finansinę priemonę būtų išleidęs tiesiogiai į rinką.

                                 b punktas taikomas iki 2022 m. gruodžio 31 d.

                     5.   Tais atvejais, kai pasinaudojimas šalių mokestinės tvarkos neatitikimais yra susijęs su nuolatinės buveinės, kuri kitur tokia nelaikoma, pajamomis, kurios nėra apmokestinamos valstybėje narėje, kurioje mokesčių mokėtojas yra rezidentas mokesčių tikslais, ta valstybė narė reikalauja, kad mokesčių mokėtojas įtrauktų pajamas, kurios priešingu atveju būtų priskirtos nuolatinei buveinei, kuri kitur tokia nelaikoma. Ši nuostata taikoma išskyrus atvejus, kai valstybė narė privalo pajamas atleisti nuo mokesčių pagal dvigubo apmokestinimo sutartį, kurią ta valstybė narė yra sudariusi su trečiąja valstybe.
               6.   Tais atvejais, kai hibridinis perkėlimas yra parengtas siekiant gauti mokesčio prie pajamų šaltinio lengvatą, taikomą mokėjimui, gautam už finansinės priemonės perkėlimą daugiau nei vienai dalyvaujančių šalių, mokesčių mokėtojo valstybė narė apriboja tokios lengvatos naudą proporcingai grynosioms apmokestinamosioms pajamoms, kurios susijusios su tokiu mokėjimu.“;

               5.

               įterpiami šie straipsniai:
               „9a straipsnis
               Atvirkštiniai pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais atvejai
               1.   Tais atvejais, kai vienas ar keli susiję subjektai, kurie nėra rezidentai ir kurie bendrai tiesiogiai ar netiesiogiai turi 50 procentų ar daugiau valstybėje narėje įsteigto arba įsisteigusio hibridinio subjekto balsavimo teisių, kapitalo dalies arba teisių į pelną dalies, yra jurisdikcijoje arba jurisdikcijose, kurios tą hibridinį subjektą laiko apmokestinamuoju asmeniu, hibridinis subjektas yra laikomas tos valstybės narės rezidentu ir jo pajamos yra apmokestinamos tiek, kiek tos pajamos nėra kitaip apmokestintos pagal tos valstybės narės arba bet kurios kitos jurisdikcijos įstatymus.
               2.   1 dalis netaikoma kolektyvinio investavimo subjektams. Šiame straipsnyje kolektyvinio investavimo subjektas – investicinis fondas ar subjektas, kuris priklauso įvairiems savininkams, kuris turi diversifikuotą vertybinių popierių portfelį ir kuriam valstybėje, kurioje jis yra įsteigtas, taikomas investuotojų apsaugos reglamentavimas.
               9b straipsnis
               Pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais atvejai, susiję su rezidavimo vieta mokesčių tikslais
               Tais atvejais, kai mokesčių mokėtojo, kuris yra rezidentas mokesčių tikslais dviejose ar daugiau jurisdikcijų, mokėjimo, išlaidų arba nuostolių atskaitymas gali būti atskaitomas iš mokesčio bazės abiejose jurisdikcijose, to mokesčių mokėtojo valstybė narė nesuteikia atskaitymo, jeigu kita jurisdikcija leidžia dvigubą atskaitymą kompensuoti iš pajamų, kurios nėra dvigubai įtrauktos pajamos. Jeigu abi jurisdikcijos yra valstybės narės, ta valstybė narė, kurioje pagal dviejų atitinkamų valstybių narių sutartį dėl dvigubo apmokestinimo mokesčių mokėtojas nėra laikomas rezidentu, nesuteikia atskaitymo.“;

               6.

               10 straipsnio 1 dalis papildoma tokia pastraipa:
               „Nukrypstant nuo pirmos pastraipos, Komisija ne vėliau kaip 2022 m. sausio 1 d. įvertina 9 ir 9b straipsnių įgyvendinimą, visų pirma 9 straipsnio 4 dalies b punkte nustatytos išimties taikymo pasekmes, ir pateikia ataskaitą Tarybai.“;

               7.

               11 straipsnyje įterpiama ši dalis:
               „5a.   Nukrypstant nuo 1 dalies, valstybės narės ne vėliau kaip 2019 m. gruodžio 31 d. priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi 9 straipsnio. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą.
               Tas nuostatas jos taiko nuo 2020 m. sausio 1 d.
               Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.“

         2 straipsnis
   1.   Valstybės narės ne vėliau kaip 2019 m. gruodžio 31 d. priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą.
   Tas nuostatas jos taiko nuo 2020 m. sausio 1 d.
   Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.
   2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.
   3.   Nukrypstant nuo 1 dalies, valstybės narės ne vėliau kaip 2021 m. gruodžio 31 d. priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi Direktyvos (ES) 2016/1164 9a straipsnio. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą.
   Tas nuostatas jos taiko nuo 2022 m. sausio 1 d.
   Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.
   3 straipsnis
   Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
   4 straipsnis
   Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

      Priimta Briuselyje 2017 m. gegužės 29 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         C. CARDONA

      (1)  2017 m. balandžio 27 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

      (2)  2016 m. gruodžio 14 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

      (3)  2016 m. liepos 12 d. Tarybos direktyva (ES) 2016/1164, kuria nustatomos kovos su mokesčių vengimo praktika, tiesiogiai veikiančia vidaus rinkos veikimą, taisyklės (OL L 193, 2016 7 19, p. 1).

      (4)  2011 m. lapkričio 30 d. Tarybos direktyva 2011/96/ES dėl bendrosios mokesčių sistemos, taikomos įvairių valstybių narių patronuojančioms ir dukterinėms bendrovėms (OL L 345, 2011 12 29, p. 8).


title: 1987 m. lapkričio 24 d. Komisijos direktyva, iš dalies keičianti Direktyvą 77/535/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su trąšų mėginių ėmimo ir analizės metodais, suderinimo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31987L0566

Oficialusis leidinys L 342 , 04/12/1987 p. 0032 - 0034 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 13 tomas 16 p. 0220  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 13 tomas 16 p. 0220

		Komisijos direktyva1987 m. lapkričio 24 d.iš dalies keičianti Direktyvą 77/535/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su trąšų mėginių ėmimo ir analizės metodais, suderinimo(87/566/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1975 m. gruodžio 18 d. Tarybos direktyvą 76/116/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su trąšomis, suderinimo [1], ypač į jos 9 straipsnio 2 dalį,kadangi Komisijos direktyva 77/535/EEB [2] numato EEB trąšų oficialią kontrolę, kad būtų galima patikrinti, kaip laikomasi Komisijos trąšų kokybės ir sudėties nuostatų; kadangi minėtoji direktyva turėtų būti papildyta I priedu, "Mėginių paruošimo trąšų kontrolei būdas", kad būtų galima tikrinti ir skystąsias trąšas po to, kai Direktyva 76/116/EEB bus pradėta taikyti ir skystosioms trąšoms; kadangi būtina keisti amonio nitrato kontrolę [3] [4];kadangi šioje direktyvoje numatytos priemonės atitinka direktyvų dėl techninių kliūčių panaikinimo trąšų prekybos srityje derinimo su technikos pažanga komiteto nuomonę,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisŠios direktyvos priedo poskyriai įrašomi į tais pačiais numeriais pažymėtus Direktyvos 77/535/EEB I priedo skyrius arba pakeičia tais pačiais numeriais pažymėtus poskyrius.2 straipsnis1. Valstybės narės imasi priemonių, kurios, įsigalioję ne vėliau kaip iki 1988 m. spalio 31 d., įgyvendina šią direktyvą, ir apie tai nedelsdamos praneša Komisijai.2. Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinių teisės aktų nuostatų tekstus.3 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1987 m. lapkričio 24 d.Komisijos varduCockfieldPirmininko pavaduotojas[1] OL L 24, 1976 1 30, p. 21.[2] OL L 213, 1977 8 22, p. 1.[3] OL L 250, 1980 9 23, p. 7.[4] OL L 38, 1987 2 7, p. 1.--------------------------------------------------PRIEDAS"…4.2.3 SkirstytuvasĮrenginys, padalijantis mėginį į lygias dalis, gali būti naudojamas daliniams mėginiams imti ir mažiems bei galutiniams mėginiams paruošti.4.3 Prietaisai, rekomenduojami skystųjų trąšų mėginiams paruošti4.3.1 Mėginių paruošimas rankiniu būduKiauraviduris vamzdelis, zondas, buteliukas ar kitas prietaisas, kuriuo galima paimti atsitiktinį mėginį iš tiriamosios medžiagos dalies.4.3.2 Mėginių paruošimas mechaniniu būduPatvirtintas mechaninis prietaisas gali būti naudojamas judančių skystųjų trąšų mėginiams imti.…5.2.1 Palaidos kietosios arba skystosios trąšos didesniuose nei 100 kilogramų talpos konteineriuose…5.2.2.Supakuotos kietosios arba skystosios trąšos ne didesniuose kaip 100 kg talpos konteineriuose (= pakuotėse)… | Mažiausias pakuočių, iš kurių reikia imti mėginius, skaičius |5.3.1.Nepakuotos kietosios arba skystosios trąšos didesniuose nei 100 kg talpos konteineriuose: | 4 kg |5.3.2 Supakuotos skystosios arba kietosios trąšos konteineriuose (= pakuotėse), kurių kiekvienas sveria ne daugiau kaip 100 kg…5.3.3.Amonio nitrato trąšos mėginys (bandinys) Direktyvos 80/876/EEB II priede aprašytiems bandymams: | 75 kg |5.4 Galutiniai mėginiai5.4.1 Kietosios ir skystosios trąšos…5.4.2 Amonio nitrato trąšos mėginys Direktyvoje 80/876/EEB aprašytiems bandymamsEsant reikalui galutinis mėginys gaunamas redukavus bendrąjį mėginį.5.4.2.1.Mažiausias galutinio mėginio svoris I priedo bandymams: | 1 kg |5.4.2.2.Mažiausias galutinio mėginio svoris II priedo bandymams: | 25 kg |…6.1 Bendroji dalis…Jei įmanoma, skystosios trąšos bandymams paruoštą dalį reikėtų sumaišyti prieš imant mėginius.…6.2.1 Palaidos kietosios arba skystosios trąšos didesniuose nei 100 kg talpos konteineriuose… Jei, tiriant biriąsias arba skystąsias trąšas, supakuotas didesniuose nei 100 kg talpos konteineriuose, neįmanoma laikytis 5.1 punkto reikalavimų, mėginys turėtų būti imamas tada, kai mėginio tiriamoji dalis yra pakraunama arba iškraunama…6.2.2 Supakuotos kietosios arba skystosios trąšos konteineriuose (= pakuotėse), kurių kiekvienas sveria ne daugiau kaip 100 kg…6.4 Galutinio mėginio paruošimas…Direktyvos 80/876/EEB bandymams paruošti galutiniai mėginiai laikomi nuo 0 iki + 25° C temperatūroje.…9. MĖGINIŲ IŠSIUNTIMASBent vienas kiekvieno tiriamojo mėginio galutinis mėginys ir analizei ar bandymams būtina informacija nedelsiant turi būti nusiųsti paskirtajai bandymų laboratorijai ar bandymus atliekančiai institucijai."--------------------------------------------------


title: 1998 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/4/EB iš dalies keičianti Direktyvą 93/38/EEB dėl subjektų, vykdančių savo veiklą vandens, energetikos, transporto ir telekomunikacijų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos derinimo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31998L0004

Oficialusis leidinys L 101 , 01/04/1998 p. 0001 - 0016

		Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/4/EB1998 m. vasario 16 d.iš dalies keičianti Direktyvą 93/38/EEB dėl subjektų, vykdančių savo veiklą vandens, energetikos, transporto ir telekomunikacijų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos derinimoEUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ir ypač į jos 57 straipsnio 2 dalį, 66 ir 100a straipsnius,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą [1],atsižvelgdami į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [2],laikydamiesi Sutarties 189b straipsnyje nustatytos tvarkos [3], atsižvelgdami į 1997 m. lapkričio 26 d. Taikinimo komiteto patvirtintą bendrą tekstą,(1) kadangi Taryba 1994 m. gruodžio 22 d. Sprendimu 94/800/EB dėl Urugvajaus daugiašalių derybų raunde (1986-1994) pasiektų susitarimų sudarymo Europos bendrijos vardu jos kompetencijai priklausančiais klausimais [4], inter alia, Bendrijos vardu patvirtino Susitarimą dėl viešųjų pirkimų, toliau — Susitarimas, kurio tikslas — sukurti suderintą, daugiašalę, su viešaisiais pirkimais susijusių teisių ir pareigų sistemą, padėsiančią liberalizuoti ir plėtoti pasaulinę prekybą; kadangi Susitarimas tiesioginio poveikio neturi;(2) kadangi Direktyvoje 93/38/EEB [5] buvo suderinta valstybių narių vandens, energijos, transporto ir telekomunikacijų sektoriuose veikiančių įmonių vykdomų viešųjų pirkimų tvarka, siekiant visose valstybėse narėse nustatyti vienodas konkurencijos dėl tokių sutarčių sąlygas;(3) kadangi dėl to perkančiosios organizacijos, kurioms taikomas Susitarimas ir kurios laikosi Direktyvos 93/38/EEB, iš dalies pakeistos šia direktyva, ir taiko tas pačias sąlygas Susitarimą pasirašiusių trečiųjų šalių paslaugų teikėjams, rangovams ir tiekėjams, nepažeidžia Susitarimo nuostatų;(4) kadangi, atsižvelgiant į tarptautines teises ir įsipareigojimus, kylančius Bendrijai pagal Susitarimą, priemonės, taikytinos Susitarimą pasirašiusių trečiųjų šalių konkurso dalyviams ir prekėms, yra apibrėžtos Susitarime, kuris netaikomas sutartims, kurias sudaro perkančiosios organizacijos, nurodytos Direktyvos 93/38/EEB 2 straipsnio 1 dalies b punkte, sutartims, kurias sudaro minėtos direktyvos III, IV, V, VI ir X prieduose išvardyta veikla užsiimančios perkančiosios organizacijos, paslaugų sutartims, išvardytoms minėtos direktyvos XIV B priede, minėtos direktyvos XVI A priedo 8 kategorijoje išvardytoms mokslo tyrimų ir technologijų plėtros paslaugų sutartims, 5 kategorijoje nurodytoms telekomunikacijų paslaugų sutartims, kurių numeriai pagal Bendrąjį produktų klasifikatorių (BPK) yra 7524, 7525 ir 7526, ir minėtos direktyvos XVI A priedo 6 kategorijoje nurodytoms finansinių paslaugų sutartims, susijusioms su vertybinių popierių ar kitų finansinių instrumentų išleidimu, pardavimu, pirkimu ar perleidimu, ir centrinio banko paslaugoms;(5) kadangi kai kuriose Susitarimo nuostatose konkurso dalyviams yra numatytos palankesnės sąlygos nei Direktyvoje 93/38/EEB;(6) kadangi, tais atvejais, kai sutartis sudaro Susitarime apibrėžtos perkančiosios organizacijos, galimybės, pagal Sutartį numatytos valstybių narių įmonėms ir produktams, sudaryti viešojo paslaugų pirkimo, viešojo prekių pirkimo ir viešojo darbų pirkimo sutartis turi būti bent jau lygiavertės sąlygoms, kurios pagal Susitarimą taikomos Susitarimą pasirašiusių trečiųjų šalių įmonėms ir prekėms dėl viešojo pirkimo sutarčių sudarymo Bendrijoje;(7) kadangi dėl to būtina pritaikyti ir papildyti Direktyvos 93/38/EEB nuostatas;(8) kadangi siekiant garantuoti tikrai atvirą rinką ir sąžiningai suderintą viešojo pirkimo taisyklių taikymą minėtuose sektoriuose, įmonės, kurios turi būti įtrauktos, būtų nustatomos ne pagal jų juridinį statusą, bet kitu pagrindu;(9) kadangi daliniai Direktyvos 93/38/EEB pakeitimai neturėtų trukdyti vienodai traktuoti sutartis perkančiosioms valstybinio ir privataus sektoriaus organizacijoms;(10) kadangi, laikantis Sutarties 222 straipsnio, būtina garantuoti, kad turto nuosavybės sistemą reglamentuojančios valstybių narių taisyklės nebūtų pažeidinėjamos;(11) kadangi būtina supaprastinti Direktyvos 93/38/EEB taikymą ir kiek įmanoma palaikyti pusiausvyrą, kurią jau dabar garantuoja Bendrijos teisės aktai dėl viešųjų pirkimų minėtuose sektoriuose;(12) kadangi dėl to tam tikrus Direktyvos 93/38/EEB pakeitimus būtina taikyti ir visoms įmonėms bei sektoriams, kuriems taikoma ši direktyva;(13) kadangi perkančiosios organizacijos gali kreiptis dėl konsultacijų, kurios gali padėti nustatyti konkretaus viešojo pirkimo reikalavimus, arba pasinaudoti tokiomis konsultacijomis, jeigu jos netrukdo konkurencijai;(14) kadangi Komisija mažoms ir vidutinėms įmonėms teikia mokomąją ir informacinę medžiagą, kad jos galėtų aktyviai dalyvauti pasikeitusioje viešojo pirkimo rinkoje;(15) kadangi sutarčių sudarymas sektoriuose, kuriems taikoma ši direktyva, gali neigiamai paveikti Graikijos Respublikos ir Portugalijos Respublikos ekonomiką, kurioms teks patirti nemažą įtampą; kadangi derėtų šioms valstybėms narėms nustatyti pakankamą papildomą laikotarpį šiai direktyvai įgyvendinti,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisNepažeidžiant tarptautinių teisių ir įsipareigojimų, kylančių Bendrijai pagal Susitarimą, kuris apibrėžia jį pasirašiusių trečiųjų šalių konkurso dalyviams ir jų produktams taikytinas priemones ir kuris šiuo metu neapima perkančiųjų organizacijų, apibrėžtų Direktyvos 93/38/EEB 2 straipsnio 1 dalies b punkte, sudarytų sutarčių, taip pat sutarčių, sudarytų perkančiųjų organizacijų, besiverčiančių minėtos direktyvos III, IV, V, VI ir X prieduose nurodyta veikla, paslaugų sutarčių, išvardytų minėtos direktyvos XIV B priede, minėtos direktyvos XVI A priedo 8 kategorijoje nurodytų plėtros paslaugų sutarčių, minėtos direktyvos XVI A priedo 5 kategorijoje nurodytų telekomunikacijų paslaugų sutarčių, kurių numeriai pagal Bendrąjį produktų klasifikatorių (BPK) yra 7524, 7525 ir 7526, bei minėtos direktyvos XVI A priedo 6 kategorijoje išvardytų finansinių paslaugų sutarčių, susijusių su vertybinių popierių ar kitų finansinių instrumentų išleidimu, pardavimu, pirkimu ar perleidimu, ir centrinio banko paslaugų, Direktyva 93/38/EEB iš dalies keičiama taip:1. 14 straipsnyjea) 1 dalis pakeičiama taip:"1. Ši direktyva taikoma:a) sutartims, kurias sudaro perkančiosios organizacijos, užsiimančios X priede [6] nurodyta veikla, jeigu apskaičiuota sutarties vertė be pridėtinės vertės mokesčio (PVM) yra ne mažesnė kaip:i) 600000 ekiu prekių ir paslaugų pirkimo sutartims;ii) 5000000 ekiu darbų pirkimo sutartims;b) sutartims, kurias sudaro perkančiosios organizacijos, užsiimančios I, II, VII, VIII ir IX prieduose [7] nurodyta veikla, jeigu apskaičiuota sutarties vertė be pridėtinės vertės mokesčio (PVM) yra ne mažesnė kaip:i) 400000 specialių skolinimosi teisių (SDR) lygiavertė ekiu suma XVI A priede išvardytoms prekių ir paslaugų pirkimo sutartims, išskyrus 8 kategorijoje išvardytas mokslo tyrimų ir technologijų plėtros paslaugas ir 5 kategorijoje nurodytas telekomunikacijų paslaugas, kurių numeriai pagal Bendrąjį produktų klasifikatorių (BPK) yra 7524, 7525 ir 7526;ii) 400000 ekiu i papunktyje nenurodytoms paslaugų pirkimo sutartims;iii) 5000000 SDR lygiavertė ekiu suma darbų pirkimo sutartims;c) sutartims, kurias sudaro perkančiosios organizacijos, užsiimančios III, IV, V, ir VI prieduose [8] išvardyta veikla, jeigu apskaičiuota sutarties vertė be pridėtinės vertės mokesčio (PVM) yra ne mažesnė kaip:i) 400000 ekiu prekių ir paslaugų pirkimo sutartims;ii) 5000000 ekiu darbų pirkimo sutartims.";b) straipsnis papildomas tokiomis dalimis:"14. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytos ribinės vertės nacionalinėmis valiutomis peržiūrimos paprastai kas dveji metai nuo 1996 m. sausio 1 dienos. Šių verčių apskaičiavimas yra pagrįstas tų valiutų, išreikštų ekiu, vidutine dienos verte per 24 mėnesių laikotarpį, kuris baigiasi paskutinę rugpjūčio dieną tų metų, po kurių nuo sausio 1 d. vertę reikia peržiūrėti. Apskaičiuotos vertės lapkričio pradžioje skelbiamos Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.15. Urugvajaus raundo daugiašalėse derybose sudarytame Susitarime dėl viešųjų pirkimų [9], toliau — Susitarimas, numatytos ekiu išreikštos ribinės vertės peržiūrimos paprastai kas dveji metai, pradedant nuo 1996 m. sausio 1 dienos. Šių verčių apskaičiavimas yra pagrįstas ekiu, išreikštų specialiomis skolinimo teisėmis (SDR), vidutine dienos verte per 24 mėnesių laikotarpį, kuris baigiasi paskutinę rugpjūčio dieną tų metų, po kurių nuo sausio 1 d. vertę reikia peržiūrėti. Apskaičiuotų verčių skelbimo tvarka nustatyta šio straipsnio 14 dalyje.16. Šio straipsnio 14 ir 15 dalyse nurodyti skaičiavimo būdai tikrinami pagal Direktyvos 93/36/EEB 5 straipsnio 1 dalies c punkto antrąją pastraipą."2. 21 straipsnio 2 dalies c punktas keičiamas taip:"c) perkančiosios organizacijos, remdamosi išsamia informacija apie atitinkamą sutartį, kviečia visus kandidatus patvirtinti savo norą dalyvauti konkurse iki derybų dėl konkurso paraiškų pateikėjų arba dalyvių atrankos pradžios. Pateikiamoje informacijoje turi būti nurodyta bent jau:i) viešojo pirkimo pobūdis ir kiekis, taip pat ir visos jo galimybės ateityje ir, jei galima, laikas, kada tokios galimybės gali būti įgyvendintos; atnaujinamų sutarčių atveju, pobūdis ir kiekis ir, jei galima, paskesnių kvietimų dalyvauti konkurse dėl darbų, prekių arba paslaugų pirkimo sutarčių išsiuntimo laikas;ii) ar konkursas ribotas ar vyksta derybų būdu;iii) bet kuri prekių tiekimo pradžios arba užbaigimo data, darbų atlikimo ar paslaugų teikimo data;iv) paraiškos kvietimui į konkursą gauti pateikimo adresas ir galutinė data bei kalba ar kalbos, kuriomis turi būti parašyta paraiška;v) organizacijos, kuri sudaro sutartį ir teikia bet kurią informaciją, būtiną specifikacijoms ir kitiems dokumentams gauti, adresas;vi) ekonominiai ir techniniai reikalavimai, finansinės garantijos ir informacija, reikalaujama iš tiekėjų, įmonių arba paslaugų teikėjų;vii) sumos, mokėtinos už dokumentus, susijusius su viešojo pirkimo tvarka, dydis ir mokėjimo sąlygos irviii) ar organizacija kviečia teikti pasiūlymus dėl pirkimo, išperkamosios nuomos, nuomojimo, pirkimo išsimokėtinai ar dėl kelių tokio įsigijimo būdų";3. 22 straipsnio 1 dalies b punktas pakeičiamas taip:"b) darbų pirkimo sutarčių, kurias ketina sudaryti perkančiosios organizacijos, atveju — jų esmines charakteristikas, kai sutarčių sąmatinė vertė yra ne mažesnė kaip:- 14 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje nustatyta riba sutartims, kurias ketina sudaryti X priede minėta veikla užsiimančios perkančiosios organizacijos,- 14 straipsnio 1 dalies b punkto iii papunktyje nustatyta riba sutartims, kurias ketina sudaryti I, II, VII, VIII ir IX prieduose minėta veikla užsiimančios perkančiosios organizacijos, arba- 14 straipsnio 1 dalies c punkto ii papunktyje nustatyta riba sutartims, kurias ketina sudaryti perkančiosios organizacijos, vykdančios III, IV, V ir VI prieduose nurodytą veiklą."4. 23 straipsnio 1 ir 2 dalys pakeičiamos taip:"1. Šis straipsnis taikomas projektų konkursams, organizuojamiems kaip dalis paslaugų pirkimo sutarties sudarymo procedūros, kurių apskaičiuota vertė be PVM yra ne mažesnė kaip:- 14 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje nustatyta riba sutartims, kurias sudaryti ketina X priede apibūdinta veikla užsiimančios perkančiosios organizacijos,- 14 straipsnio 1 dalies b punkto i arba ii papunktyje nustatyta riba sutartims, kurias sudaryti ketina perkančiosios organizacijos, vykdančios I, II, VII, VIII ir IX prieduose nurodytą veiklą, arba- 14 straipsnio 1 dalies c punkto i papunktyje nustatyta riba sutartims, kurias sudaryti ketina perkančiosios organizacijos, vykdančios III, IV, V ir VI prieduose nurodytą veiklą.2. Šis straipsnis taikomas visiems projektų konkursams, jeigu bendra konkurso laimėjimų ir mokėjimų jo dalyviams suma yra ne mažesnė kaip:- 14 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje nustatyta riba sutartims, kurias sudaryti ketina X priede apibūdinta veikla užsiimančios perkančiosios organizacijos,- 14 straipsnio 1 dalies b punkto i arba ii papunktyje nustatyta riba sutartims, kurias sudaryti ketina perkančiosios organizacijos, vykdančios I, II, VII, VIII ir IX prieduose nurodytą veiklą, arba- 14 straipsnio 1 dalies c punkto i papunktyje nustatyta riba sutartims, kurias sudaryti ketina perkančiosios organizacijos, vykdančios III, IV, V ir VI prieduose nurodytą veiklą."5. 24 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:"2. Pagal XV priedo I skirsnį arba XVIII priedą pateikta informacija skelbiama Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje. Tokiu atveju Komisija atsižvelgia į subtilius komercinius aspektus, kuriuos gali nurodyti perkančiosios organizacijos, pateikdamos tokią informaciją pagal XV priedo 6, 9 ir 11 punktus."6. 26 straipsnis pakeičiamas taip:"26 straipsnis1. Atviruose konkursuose perkančiosios organizacijos nustato pasiūlymų teikimo laiką, kuris yra ne trumpesnis kaip 52 dienos po pranešimo išsiuntimo dienos. Šis laikas gali būti pakeistas kitu, pakankamai ilgu laiku, per kurį suinteresuotos šalys suspėtų pateikti gerai apgalvotus pasiūlymus, ir kuris paprastai negali būti trumpesnis kaip 36 dienos ir jokiu būdu ne trumpesnis kaip 22 dienos nuo pranešimo apie konkursą išsiuntimo dienos, jeigu perkančiosios organizacijos išsiuntė reguliarų informacinį pranešimą Europos Bendrijų oficialiajam leidiniui pagal 22 straipsnio 1 dalį, su sąlyga, kad tokiame pranešime yra pateikta XIV priedo II ir III dalyse reikalaujama informacija, jeigu ji prieinama 22 straipsnio 1 dalyje nurodyto pranešimo paskelbimo metu.Be to, minėtą reguliarų informacinį pranešimą Europos Bendrijų oficialiajam leidiniui būtina išsiųsti per ne trumpesnį kaip 52 dienų ir ne ilgesnį kaip 12 mėnesių laikotarpį iki tos dienos, kai Europos Bendrijų oficialiajam leidiniui išsiunčiamas 21 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytas pranešimas apie konkursą dėl sutarties sudarymo.2. Ribotiems konkursams ir derybų būdu organizuojamiems konkursams, pateikus išankstinį kvietimą, taikomi tokie laiko apribojimai:a) laikas priimti paraiškoms dalyvauti konkurse pagal pranešimą, paskelbtą vadovaujantis 21 straipsnio 1 dalies a punktu, arba pagal kvietimą, gautą iš perkančiosios organizacijos, vadovaujantis 21 straipsnio 2 dalies c punktu, paprastai yra ne trumpesnis kaip 37 dienos po pranešimo arba kvietimo išsiuntimo datos, ir kiekvienu atveju turi būti ne trumpesnis kaip 25 straipsnio 3 dalyje nurodytam skelbimui nustatytas laikas, pratęsus jį 10 dienų;b) pasiūlymų priėmimo laikas gali būti nustatytas perkančiosios organizacijos ir atrinktų kandidatų tarpusavio susitarimu, jeigu visiems konkurso paraiškų pateikėjams yra nustatytas vienodas laikas pasiūlymams paruošti ir pateikti;c) jeigu dėl pasiūlymų priėmimo laiko nesusitariama, perkančioji organizacija nustato laiką, kuris paprastai yra ne trumpesnis kaip 24 dienos ir jokiu būdu ne trumpesnis kaip 10 dienų nuo kvietimo dalyvauti konkurse datos; nustatytas laikotarpis turi būti pakankamai ilgas, kad galima būtų atsižvelgti pirmiausia į 28 straipsnio 3 dalyje nurodytus veiksnius."7. 28 straipsnyje:a) 5 dalis pakeičiama taip:"5. Prašymus dalyvauti sutartyse ir kvietimus teikti pasiūlymus būtina perduoti pačiomis greičiausiomis ryšio priemonėmis. Kai prašymai dalyvauti perduodami telegrama, teleksu, faksograma, telefonu ar kitomis elektroninėmis priemonėmis, valstybės narės gali reikalauti, kad jie būtų patvirtinti laišku, kurį reikia išsiųsti iki 26 straipsnio 2 dalyje nurodyto laikotarpio pabaigos.";b) pridedama tokia dalis:"6. Pasiūlymai pateikiami raštu, tiesiogiai arba paštu. Valstybės narės gali leisti pateikti pasiūlymus kitomis priemonėmis, kurios leistų užtikrinti:- kad kiekviename pasiūlyme būtų pateikta visa jo įvertinimui būtina informacija,- pasiūlymų konfidencialumo išsaugojimą kol bus atliktas jų įvertinimas,- kad tokie pasiūlymai būtų kuo greičiau patvirtinti raštu arba išsiunčiant patvirtintą nuorašą, kad prireikus tai būtų galima teisiškai įrodyti,- kad pasiūlymai būtų paskelbti pasibaigus jiems pateikti nustatytam terminui."8. 30 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:"1. Perkančiosios organizacijos, kurios to pageidauja, gali sukurti ir taikyti tiekėjų, rangovų ir paslaugų teikėjų tinkamumo nustatymo sistemą.Tokią sistemą sukuriančios ir taikančios organizacijos garantuoja, kad tiekėjai, rangovai ir paslaugų teikėjai bet kuriuo metu galėtų kreiptis dėl jų tinkamumo nustatymo."9. 35 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:"1. 34 straipsnio 1 dalis netaikoma, jeigu valstybė narė sutartis skiria vadovaudamasi kitokiais kriterijais pagal šios direktyvos priėmimo metu galiojančias taisykles, kurios numato teikti pirmenybę tam tikriems paraiškų konkurso dalyviams, jeigu minėtos taisyklės atitinka Susitarimą."10. 38 straipsnis pripažįstamas netekusiu galios.11. 41 straipsnis pakeičiamas taip:"41 straipsnis1. Perkančiosios organizacijos saugo atitinkamą informaciją apie kiekvieną sutartį, kurios turėtų joms pakakti vėliau pagrįsti sprendimams, priimtiems dėl:a) rangovų, tiekėjų arba paslaugų teikėjų tinkamumo ir atrankos;b) pasinaudojimo Europos reikalavimų vykdymo išimtimis pagal 18 straipsnio 6 dalį;c) konkurso organizavimo, neišsiuntus išankstinio kvietimo dalyvauti konkurse pagal 20 straipsnio 2 dalį;d) II, III, ir IV antraštinių dalių netaikymo pagal I antraštinėje dalyje numatytas išimtis.2. Informacija saugoma mažiausiai ketverius metus po sutarties sudarymo datos, kad perkančioji organizacija galėtų per tą laikotarpį pateikti Komisijai būtiną informaciją, jeigu ji to reikalauja.3. Organizacijos, kurios verčiasi I, II, VII, VIII ir IX prieduose nurodyta veikla, nedelsdamos ir pareikalavus raštu informuoja konkurse dalyvaujančius tiekėjus, rangovus ir paslaugų teikėjus apie sprendimus dėl sutarčių sudarymo.4. Perkančiosios organizacijos, kurios verčiasi I, II, VII, VIII ir IX prieduose nurodyta veikla, nedelsiant, gavusios raštišką prašymą, informuoja išbrauktą kandidatą arba konkurso dalyvį apie jo prašymo arba pasiūlymo atmetimo priežastis ir bet kurį priimtiną pasiūlymą pateikusį konkurso dalyvį apie konkursą laimėjusio pasiūlymo charakteristikas bei atitinkamus pranašumus, nurodant konkurso laimėtojo pavadinimą.Tačiau perkančiosios organizacijos gali nuspręsti neteikti šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytos tam tikros informacijos apie sutarties sudarymą tais atvejais, jeigu tokios informacijos perdavimas galėtų trukdyti įgyvendinti įstatymus ar kaip nors kitaip prieštarauti visuomenės interesams, arba pažeistų konkrečių valstybinių arba privačių įmonių, tarp jų ir tų, su kurioms buvo sudarytos sutartys, teisėtus komercinius interesus, arba galėtų pakenkti sąžiningai konkurencijai tarp tiekėjų, rangovų arba paslaugų teikėjų."12. 42 straipsnyje įterpiamos tokios pastraipos:"1a. Valstybės narės, remdamosi priemonėmis, kurios turi būti priimtos 40 straipsnio 4-8 dalyse nustatyta tvarka, garantuoja, kad ne vėliau kaip iki 1997 m. spalio 31 d. ir po to kiekvienais metais iki spalio 31 d. Komisija gautų statistinę ataskaitą apie praėjusių metų sutartis, susijusias su I, II, VII, VIII ir IX prieduose nurodytų rūšių veikla. Tokioje ataskaitoje pateikiama informacija, kuri reikalinga tikrinant, ar teisingai taikomas Susitarimas.Į šioje straipsnio dalyje reikalaujamą pateikti informaciją neįeina informacija apie paslaugų sutartis, išvardytas XVI A priedo 8 kategorijoje, 5 kategorijoje nurodytas telekomunikacijų paslaugų sutartis, kurių numeriai pagal Bendrąjį produktų klasifikatorių (BPK) yra 7524, 7525 ir 7526, arba sutartis dėl XVI. B priede nurodytų paslaugų."13. Įterpiamas toks straipsnis:"42a straipsnisPerkančiosioms organizacijoms sudarant sutartis, valstybės narės jų tarpusavio santykiams taiko sąlygas, ne mažiau palankias už tas, kurias valstybės narės taiko trečiosioms šalims įgyvendinant Susitarimą. Tam Viešųjų sutarčių patariamajame komitete valstybės narės konsultuojasi tarpusavyje dėl priemonių, kurių reikia imtis pagal Susitarimą."14. XII, XIII, XIV ir XV priedai pakeičiami atitinkamais šios direktyvos priede pateikiamais tekstais.2 straipsnis1. Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję iki 1999 m. vasario 16 d., įgyvendina šią direktyvą. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.2. Tačiau Graikijos Respublika ir Portugalijos Respublika gali numatyti šio straipsnio 1 dalyje nurodytas nuostatas taikyti ne vėliau kaip 2000 m. vasario 16 d.3. Valstybės narės, tvirtindamos šias priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.4. Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus kartu su šios direktyvos ir priimtų nacionalinių priemonių koreliacijos lentele.3 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1998 m. vasario 16 d.Europos Parlamento varduPirmininkasJ. M. Gil-roblesTarybos varduPirmininkasJ. Cunningham[1] OL C 138, 1995 6 3, p. 49 ir OL C 28, 1997 1 29, p. 4.[2] OL C 256, 1995 10 2, p. 4 ir OL C 212, 1996 7 22, p. 13.[3] 1996 m. spalio 22 d. Europos Parlamento nuomonė (OL C 347, 1996 11 18, p. 25), 1996 m. gruodžio 20 d. Tarybos bendroji pozicija (OL C 111, 1997 4 9, p. 65) ir 1997 m. gegužės 14 d. Europos Parlamento sprendimas (OL C 167, 1997 6 2, p. 53). 1997 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento sprendimas ir 1997 m. gruodžio 15 d. Tarybos sprendimas.[4] OL L 336, 1994 12 23, p. 1.[5] OL L 199, 1993 8 9, p. 84. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais 1994 m. Stojimo aktu.[6] [7] [8] [9] 1994 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimas 94/800/EB dėl Urugvajaus daugiašalių derybų raunde (1986-1994) pasiektų susitarimų sudarymo Europos bendrijos vardu jos kompetencijai priklausančiais klausimais (OL L 336, 1994 12 23, p. 1).--------------------------------------------------PRIEDAS"XII PRIEDASA. ATVIRAS KONKURSAS1. Perkančiosios organizacijos pavadinimas, adresas, telegrafo adresas, telefono numeris, telekso ir fakso numeriai.2. Sutarties pobūdis (prekių, darbų ar paslaugų pirkimo; prireikus nurodoma, ar tai pagrindinė sutartis).Paslaugos kategorija pagal XVI A arba XVI B priedus ir apibūdinimas (Bendrasis produktų klasifikatorius (BPK)).Prireikus nurodoma, ar pasiūlymai priimami pirkimui, išperkamajai nuomai, išnuomojimui ar pirkimui išsimokėtinai, ar keliems iš čia nurodytų įsigijimo būdų.3. Pristatymo vieta, paslaugos atlikimo teritorija arba vieta.4. Tiekiant ir atliekant darbus:a) tiekiamų prekių pobūdis ir kiekis, įskaitant bet kokias viešojo pirkimo galimybes ateityje, ir, jei reikia, laikas, per kurį gali būti įgyvendintos minėtos galimybės. Sudarant pakartotinas sutartis taip pat prireikus nurodomas laikas, per kurį turi būti pateikti paskesni kvietimai dalyvauti konkurse prekėms įsigyti viešojo pirkimo būdu, arba teiktinų paslaugų pobūdis ir apimtis bei bendras darbo pobūdis;b) nurodoma, ar tiekėjai pasiūlymus gali teikti dėl kai kurių ir (ar) dėl visų reikalaujamų prekių. Jeigu darbų sutartyse darbas ar sutartis yra suskirstyta į kelias dalis, didėjančia tvarka išvardijamos atskiros dalys ir nurodoma galimybė teikti pasiūlymus dėl vienos, kelių ar visų dalių;c) darbų sutartims: informacija apie darbo arba sutarties paskirtį tais atvejais, jeigu pastarojoje taip pat numatytas projektų rengimas.5. Teikiant paslaugas:a) paslaugų, kurios turi būti suteiktos, pobūdis ir kiekis, taip pat ir viešojo pirkimo galimybės ateityje, prireikus nurodomas laikas, per kurį gali būti įgyvendintos minėtos galimybės. Pakartotinai sudarant sutartis taip pat prireikus nurodomas laikas, per kurį turi būti pateikti paskesni kvietimai dalyvauti konkurse paslaugoms įsigyti viešojo pirkimo būdu;b) nurodoma, ar paslaugos teikiamos pagal įstatymą ar kitą teisės aktą, skirtą konkrečiai profesijai;c) pateikiama nuoroda į įstatymą ar kitą teisės aktą;d) nurodoma, ar juridiniai asmenys turi nurodyti savo darbuotojų, kurie bus atsakingi už paslaugų suteikimą, pavardes ir profesines kvalifikacijas;e) nurodoma, ar tiekėjai gali teikti pasiūlymus dėl susijusių paslaugų dalies.6. Leidimas teikti alternatyvius pasiūlymus.7. Europos reikalavimų nesilaikymas pagal 18 straipsnio 6 dalį.8. Laikas, nustatytas paslaugų sutarčiai pristatyti, įvykdyti arba sutarties trukmė ir, jei galima, sutarties pradžios data.9. a) Adresas, kuriuo galima kreiptis dėl sutarties dokumentų ir papildomų dokumentų.b) Prireikus nurodomas sumos, mokėtinos už minėtų dokumentų įsigijimą, dydis ir mokėjimo sąlygos.10. a) Galutinė pasiūlymų priėmimo data.b) Adresas, kuriuo jie turi būti siunčiami.c) Kalba arba kalbos, kuriomis jie turi būti parašyti.11. a) Prireikus nurodomi asmenys, įgalioti dalyvauti konkursų atidaryme.b) Minėto atidarymo data, laikas ir vieta.12. Prireikus nurodomi bet kokie indėliai ir reikalaujamos garantijos.13. Pagrindinės finansavimo ir mokėjimo sąlygos ir (arba) nuorodos į atitinkamas nuostatas.14. Prireikus nurodoma teisinė forma, pagal kurią turi būti grupuojami tiekėjai, rangovai arba paslaugų teikėjai, kuriems skiriama sutartis.15. Minimalios ekonominės ir techninės sąlygos, kurių reikalaujama iš tiekėjo, rangovo ar paslaugų teikėjo, kuriam skiriama sutartis.16. Laikotarpis, per kurį konkurso dalyvis privalo paskelbti savo pasiūlymą.17. Sutarties sudarymo kriterijai. Kriterijai, kurie nenurodyti sutarties dokumentuose, išskyrus kriterijų dėl mažiausios kainos.18. Kita informacija.19. Prireikus daroma nuoroda į informacinį pranešimą, reguliariai skelbiamą Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.20. Perkančiosios organizacijos pranešimo išsiuntimo data.21. Pranešimo gavimo Europos Bendrijų Oficialiųjų leidinių tarnyboje data (nurodo minėta Tarnyba).B. RIBOTAS KONKURSAS1. Perkančiosios organizacijos pavadinimas, adresas, telegrafo adresas, telefono numeris, telekso ir fakso numeriai.2. Sutarties pobūdis (prekių, darbų ar paslaugų pirkimo; prireikus nurodoma, ar tai pagrindinė sutartis).Paslaugos kategorija pagal XVI A arba XVI B priedus ir apibūdinimas (Bendrasis produktų klasifikatorius (BPK)).Prireikus nurodoma, ar pasiūlymai priimami pirkimui, išperkamajai nuomai, išnuomojimui ar pirkimui išsimokėtinai, ar keliems iš čia nurodytų įsigijimo būdų.3. Pristatymo arba paslaugos atlikimo vieta.4. Tiekiant ir atliekant darbus:a) prekių, kurios turi būti pristatytos, pobūdis ir kiekis, taip pat ir viešojo pirkimo galimybės ateityje, prireikus laikas, per kurį gali būti įgyvendintos minėtos galimybės. Sudarant pakartotinas sutartis taip pat prireikus nurodomas laikas, per kurį turi būti pateikti vėlesni kvietimai dalyvauti konkurse prekėms įsigyti viešojo pirkimo būdu, arba teiktinų paslaugų pobūdis ir apimtis bei bendras darbo pobūdis;b) nurodoma, ar tiekėjai pasiūlymus gali teikti dėl kai kurių ir (arba) dėl visų reikalaujamų prekių.Jeigu darbų sutartyse darbas ar sutartis yra suskirstyta į kelias dalis, didėjančia tvarka išvardijamos atskiros dalys ir nurodoma galimybė teikti pasiūlymus dėl vienos, kelių ar visų dalių;c) darbų sutartims: informacija apie darbo arba sutarties paskirtį, jeigu pastarojoje taip pat numatytas projektų rengimas.5. Teikiant paslaugas:a) paslaugų, kurios turi būti suteiktos, pobūdis ir kiekis, taip pat ir viešojo pirkimo galimybes ateityje, prireikus nurodomas laikas, per kurį gali būti įgyvendintos minėtos galimybės. Sudarant pakartotines sutartis taip pat prireikus nurodomas laikas, per kurį turi būti pateikti vėlesni kvietimai dalyvauti konkurse paslaugoms įsigyti viešojo pirkimo būdu;b) nurodoma, ar pagal įstatymą, ar kitą teisės aktą paslaugų teikimas priskiriamas konkrečiai profesijai;c) nuoroda į įstatymą ar kitą teisės aktą;d) nurodoma, ar juridiniai asmenys turėtų nurodyti savo darbuotojų, kurie bus atsakingi už paslaugų suteikimą, pavardes ir profesines kvalifikacijas;e) nurodoma, ar tiekėjai gali teikti pasiūlymus dėl atitinkamų paslaugų dalies.6. Leidimas teikti alternatyvius pasiūlymus.7. Nukrypimas nuo Europos reikalavimų vykdymo pagal 18 straipsnio 6 dalį.8. Laikas, nustatytas paslaugų sutarčiai pristatyti, įvykdyti arba sutarties trukmė ir, jei galima, pradinė data.9. Prireikus nurodoma teisinė forma, pagal kurią turi būti grupuojami tiekėjai, rangovai arba paslaugų teikėjai, kuriems skiriama sutartis.10. a) Galutinė pasiūlymų priėmimo data.b) Adresas, kuriuo jie turi būti siunčiami.c) Kalba arba kalbos, kuriomis jie turi būti parašyti.11. Galutinė kvietimų dalyvauti konkurse išsiuntimo data.12. Prireikus nurodomi bet kokie indėliai ir reikalaujamos garantijos.13. Pagrindinės finansavimo ir mokėjimo sąlygos ir (arba) nuorodos į tekstus, kuriuose jos išdėstytos.14. Informacija apie tiekėjo, rangovo ar paslaugų teikėjo užimamas pareigas ir minimalias jiems keliamas ekonomines bei technines sąlygas.15. Sutarties sudarymo kriterijai, jeigu jie nenurodyti kvietime dalyvauti konkurse.16. Kita informacija.17. Prireikus pateikiama nuoroda į reguliarų informacinį pranešimą, su kuriuo yra susijusi sutartis, skelbiamą Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.18. Perkančiosios organizacijos pranešimo išsiuntimo data.19. Pranešimo gavimo Europos Bendrijų Oficialiųjų leidinių tarnyboje data (nurodo minėta Tarnyba).C. DERYBOS1. Perkančiosios organizacijos pavadinimas, adresas, telegrafo adresas, telefono numeris, telekso ir fakso numeriai.2. Sutarties pobūdis (prekių, darbų ar paslaugų pirkimo; prireikus nurodoma, ar tai pagrindinė sutartis).Paslaugos kategorija pagal XVI A arba XVI B priedus ir apibūdinimas (Bendrasis produktų klasifikatorius (BPK)).Prireikus nurodoma, ar pasiūlymus prašoma pateikti pirkimui, išperkamajai nuomai, išnuomojimui ar pirkimui išsimokėtinai ar keliems iš čia nurodytų įsigijimo būdų.3. Pristatymo arba paslaugos atlikimo vieta.4. Tiekiant ir atliekant darbus:a) prekių, kurios turi būti pristatytos, pobūdis ir kiekis, taip pat ir viešojo pirkimo galimybės ateityje, prireikus — laikas, per kurį gali būti įgyvendintos minėtos galimybės. Sudarant pakartotines sutartis, taip pat prireikus — laikas, per kurį turi būti pateikti vėlesni kvietimai dalyvauti konkurse prekėms įsigyti viešojo pirkimo būdu, arba teiktinų paslaugų pobūdis ir apimtis bei bendras darbo pobūdis;b) nurodoma, ar tiekėjai pasiūlymus gali teikti dėl kai kurių ir (arba) dėl visų reikalaujamų prekių. Jeigu darbų sutartyse darbas ar sutartis yra suskirstyta į kelias dalis, didėjančia tvarka išvardijamos atskiros dalys ir nurodoma galimybė teikti pasiūlymus dėl vienos, kelių ar visų dalių;c) darbų sutartims: informacija apie darbo arba sutarties paskirtį, jeigu pastarojoje taip pat numatytas projektų rengimas.5. Teikiant paslaugas:a) paslaugų, kurias reikia suteikti, pobūdis ir kiekis, taip pat ir viešojo pirkimo galimybės ateityje, prireikus — laikas, per kurį gali būti įgyvendintos minėtos galimybės. Pakartotinai sudarant sutartis prireikus taip pat nurodomas laikas, per kurį turi būti pateikti vėlesni kvietimai dalyvauti konkurse paslaugoms įsigyti viešojo pirkimo būdu;b) nurodoma, ar pagal įstatymą, ar kitą teisės aktą paslaugų teikimas priskiriamas konkrečiai profesijai;c) pateikiama nuoroda į įstatymą ar kitą teisės aktą;d) nurodoma, ar juridiniai asmenys turėtų nurodyti savo darbuotojų, kurie bus atsakingi už paslaugų suteikimą, pavardes ir profesines kvalifikacijas;e) nurodoma, ar tiekėjai gali teikti pasiūlymus dėl susijusių paslaugų dalies.6. Leidimas teikti alternatyvius pasiūlymus.7. Nukrypimas nuo Europos reikalavimų vykdymo pagal 18 straipsnio 6 dalį.8. Laikas, nustatytas paslaugų sutarčiai pristatyti, įvykdyti arba sutarties trukmė ir, jei galima, nurodoma pradinė vykdymo data.9. Prireikus nurodoma teisinė forma, pagal kurią turi būti grupuojami tiekėjai, rangovai arba paslaugų teikėjai, kuriems skiriama sutartis.10. a) Galutinė pasiūlymų priėmimo data.b) Adresas, kuriuo jie turi būti siunčiami.c) Kalba arba kalbos, kuriomis jie turi būti parašyti.11. Prireikus nurodomi bet kokie ir reikalaujamos garantijos.12. Pagrindinės finansavimo ir mokėjimo sąlygos ir (arba) nuorodos į tekstus, kuriuose jos išdėstytos.13. Informacija apie tiekėjo, rangovo ar paslaugų teikėjo užimamas pareigas ir minimalias jam keliamas ekonomines bei technines sąlygas.14. Sutarties sudarymo kriterijai, jeigu jie nepaminėti kvietime dalyvauti konkurse arba sutarties dokumentuose.15. Prireikus nurodomi perkančiosios organizacijos jau pasirinktų tiekėjų, rangovų ir paslaugų teikėjų pavadinimai ir adresai.16. Prireikus nurodoma anksčiau Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje skelbtų pranešimų data (-os).17. Kita informacija.18. Kur reikia, daroma nuoroda į Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje skelbiamą reguliarų informacinį pranešimą, su kuriuo yra susijusi sutartis.19. Perkančiosios organizacijos pranešimo išsiuntimo data.20. Pranešimo gavimo Europos Bendrijų Oficialiųjų leidinių tarnyboje data (nurodo minėta Tarnyba).XIII PRIEDASPRANEŠIMAS APIE TURIMĄ TINKAMUMO NUSTATYMO SISTEMĄ1. Perkančiosios organizacijos pavadinimas, adresas, telegrafo adresas, telefono numeris, telekso ir fakso numeriai.2. Tinkamumo sistemos paskirtis (prekių, paslaugų arba darbų ar jų kategorijų, kurios turi būti įsigytos viešojo pirkimo būdu per šią sistemą, apibūdinimas).3. Sąlygos, kurias turi įvykdyti tiekėjai, rangovai ir paslaugų teikėjai atsižvelgiant į jų tinkamumą pagal sistemą ir metodai, kuriais bus tikrinama kiekviena iš tų sąlygų. Jeigu tokių sąlygų apibūdinimo ir tikrinimo metodų yra labai daug, ir jie yra pagrįsti suinteresuotų tiekėjų, rangovų ir paslaugų teikėjų turimais dokumentais, pakanka pateikti pagrindinių sąlygų ir metodų santrauką ir nuorodą į minėtus dokumentus.4. Tinkamumo nustatymo sistemos galiojimo laikas ir jos atnaujinimo formalumai.5. Nuoroda į tai, kad pranešimas laikomas kvietimu dalyvauti konkurse.6. Adresas, kuriuo galima gauti papildomą informaciją ir dokumentus, susijusius su tinkamumo sistema (jeigu jis nesutampa su 1 punkte nurodytu adresu).7. Kita svarbi informacija.XIV PRIEDASREGULIARIAI SKELBIAMAS INFORMACINIS PRANEŠIMASI. DALYS, KURIAS BŪTINA PILDYTI KIEKVIENU ATVEJU1. Perkančiosios organizacijos pavadinimas, adresas, telegrafo adresas, telefono numeris, telekso ir fakso numeriai arba tarnyba, galinti suteikti papildomą informaciją.2. a) Prekių pirkimo sutartims: teiktinų paslaugų arba prekių pobūdis ir kiekis arba vertė.b) Darbų pirkimo sutartims: teiktinų paslaugų pobūdis ir apimtis, darbų arba jų dalių, nurodant darbą, bendra charakteristika.c) Paslaugų pirkimo sutartims: planuojamas bendras viešasis pirkimas kiekvienoje XVI A priede išvardytų paslaugų kategorijoje.3. Perkančiosios organizacijos pranešimo išsiuntimo data.4. Pranešimo gavimo Europos Bendrijų Oficialiųjų leidinių tarnyboje data (nurodo minėta Tarnyba).5. Kita svarbi informacija.II. INFORMACIJA, KURIĄ BŪTINA PATEIKTI, JEIGU PRANEŠIMAS NAUDOJAMAS KAIP KVIETIMO DALYVAUTI KONKURSE PRIEMONĖ ARBA LEIDŽIA SUTRUMPINTI KANDIDATŪRŲ AR PASIŪLYMŲ PATEIKIMO LAIKĄ6. Nuoroda į tai, kad suinteresuoti tiekėjai privalo informuoti įmonę apie savo susidomėjimą sutartimi arba sutartimis.7. Galutinė paraiškų gauti kvietimui į konkursą pateikimo data.III. INFORMACIJA, KURIĄ, JEIGU JI YRA PRIEINAMA, BŪTINA PATEIKTI TAIS ATVEJAIS, JEIGU PRANEŠIMAS NAUDOJAMAS KAIP KVIETIMO DALYVAUTI KONKURSE PRIEMONĖ ARBA LEIDŽIA SUTRUMPINTI KANDIDATŪRŲ ARPASIŪLYMŲ PATEIKIMO LAIKĄ8. Tiektinų prekių pobūdis ir kiekis, arba darbo ar paslaugos kategorijos bendras pobūdis, kaip numatyta XVI A priede, ir apibūdinimas (Bendrasis produktų klasifikatorius (BPK)), nurodant, ar numatoma sudaryti pagrindinę (-es) sutartį (-is), taip pat ir viešo pirkimo ateityje galimybės bei laikas, per kurį tokios galimybės gali būti įgyvendintos. Sudarant pakartotines sutartis taip pat nurodomas paskesnių kvietimų dalyvauti konkurse pateikimo laikas.9. Nurodoma, ar pasiūlymus reikia pateikti pirkimui, išperkamajai nuomai, išnuomojimui arba pirkimui išsimokėtinai, ar keliems iš nurodytų įsigijimo būdų.10. Laikas, nustatytas paslaugų sutarčiai pristatyti ar įvykdyti arba sutarties trukmė, ir, jei galima, nurodoma sutarties pradžios data.11. Adresai, kuriais suinteresuotos įmonės turėtų raštu siųsti savo pasiūlymus.Galutinė pasiūlymų priėmimo data.Kalba arba kalbos, kuriomis leidžiama pateikti kandidatūras arba pasiūlymus.12. Ekonominės ir techninės sąlygos ir finansinės bei techninės garantijos, kurių reikalaujama iš tiekėjų.13. a) Sąlyginė data, nuo kurios pradedama skirstyti sutartis arba sutartys, jeigu ji žinoma.b) Sutarčių sudarymo tvarkos pobūdis (uždaras arba atviras konkursas).c) Sumos, kuri turi būti mokama įsigyjant su konsultacijomis susijusius dokumentus, dydis ir mokėjimo sąlygos.XV PRIEDASPRANEŠIMAS APIE SUDARYTAS SUTARTISI. INFORMACIJA, SKELBTINA EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALIAJAME LEIDINYJE [1]1. Perkančiosios organizacijos pavadinimas ir adresas.2. Sutarties pobūdis (prekių, darbų arba paslaugų pirkimo; prireikus nurodoma, ar tai pagrindinė sutartis).3. Bent trumpa informacija apie prekių, darbų arba suteiktų paslaugų pobūdį ir kiekį.4. a) Kvietimo dalyvauti konkurse forma (pranešimas apie tinkamumo procedūros buvimą; reguliariai skelbiamas informacinis pranešimas; kvietimas dalyvauti konkursuose).b) Nuoroda į pranešimo skelbimą Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.c) jeigu sutartys skiriamos be išankstinio kvietimo dalyvauti konkurse, pateikiama nuoroda į atitinkamą 20 straipsnio 2 dalies nustatytą arba į 16 straipsnį.5. Konkurso sutartims gauti tvarka (atviras, uždaras, sutartinis).6. Gautų pasiūlymų skaičius.7. Sutarties sudarymo data.8. Kaina, mokama už naudingus pirkimus pagal 20 straipsnio 2 dalies j punktą.9. Tiekėjo (-ų), rangovo (-ų) arba paslaugų teikėjo (-ų) pavadinimas ir adresas.10. Kur galima, nurodoma, ar buvo arba gali būti sudaryta subrangos sutartis.11. Mokėta kaina arba didžiausių ir mažiausių pasiūlymų kainos, į kuriuos buvo atsižvelgta skiriant sutartį.12. Neprivaloma informacija:- subrangos sutarties su trečiosiomis šalimis vertė ir dalis,- sutarties sudarymo kriterijai.II. NESKELBTINA INFORMACIJA13. Sudarytų sutarčių skaičius (jeigu sutartis buvo padalyta tarp kelių tiekėjų).14. Kiekvienos sudarytos sutarties vertė.15. Prekės arba paslaugos kilmės šalis (Bendrijos arba ne Bendrijos kilmė; pastaruoju atveju skirstoma pagal trečiąsias valstybes).16. Ar buvo pasinaudota 18 straipsnio 6 dalyje numatytomis Europos reikalavimų laikymosi išimtimis. Jeigu taip, kuriomis?17. Kurie sutarčių sudarymo kriterijai buvo panaudoti (ekonomiškai naudingiausi; pigiausi; 35 straipsnyje numatyti kriterijai)?18. Ar sutartis buvo sudaryta alternatyvų pasiūlymą pateikusiam dalyviui remiantis 34 straipsnio 3 dalimi?19. Ar buvo pasiūlymų, atmestų dėl to, kad siūloma suma buvo labai maža, remiantis 34 straipsnio 5 dalimi?20. Perkančiosios organizacijos pranešimo išsiuntimo data.21. Sutarčių dėl XVI B priede išvardytų paslaugų atveju, perkančiosios organizacijos sutikimas skelbti pranešimą (24 straipsnio 3 dalis))."[1] 6, 9 ir 11 dalyse nurodyta informacija yra neskelbtina, jeigu, sutartį paskiriančios įmonės nuomone, tokios informacijos paskelbimas gali pakenkti komerciniams interesams.--------------------------------------------------


title: 2013 m. gegužės 13 d. Tarybos direktyva 2013/23/ES, kuria dėl Kroatijos Respublikos stojimo adaptuojamos tam tikros finansinių paslaugų srities direktyvos

text:
10.6.2013

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 158/362

         TARYBOS DIREKTYVA 2013/23/ES
   2013 m. gegužės 13 d.
   kuria dėl Kroatijos Respublikos stojimo adaptuojamos tam tikros finansinių paslaugų srities direktyvos
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į Kroatijos stojimo sutartį, ypač į jos 3 straipsnio 4 dalį,
   atsižvelgdama į Aktą dėl Kroatijos stojimo, ypač į jo 50 straipsnį,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               Akto dėl Kroatijos stojimo 50 straipsnyje nustatyta, kad tais atvejais, kai dėl stojimo būtina daryti iki įstojimo dienos institucijų priimtų aktų adaptacijas, ir kai būtinos adaptacijos nebuvo numatytos tame Akte ir jo prieduose, Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, kvalifikuota balsų dauguma priima būtinus aktus, jei pirminis aktas nebuvo priimtas Komisijos;

               (2)

               konferencijos, kurioje buvo parengta ir priimta Kroatijos stojimo sutartis, Baigiamajame akte nurodyta, kad Aukštosios Susitariančiosios Šalys pasiekė politinį susitarimą dėl institucijų priimtų aktų adaptacijų, kurias reikia padaryti atsižvelgiant į stojimą, ir prašo Tarybos ir Komisijos priimti tas adaptacijas iki įstojimo, prireikus jas papildžius ir atnaujinus atsižvelgiant į Sąjungos teisės raidą;

               (3)

               todėl direktyvos 73/239/EEB (1), 2002/83/EB (2), 2005/68/EB (3) ir 2009/138/EB (4) turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistos,

         PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:
   1 straipsnis
   Direktyvos 73/239/EEB, 2002/83/EB, 2005/68/EB ir 2009/138/EB iš dalies keičiamos taip, kaip nurodyta šios direktyvos priede.
   2 straipsnis
   1.   Valstybės narės ne vėliau kaip Kroatijos įstojimo į Sąjungą dieną priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą.
   Jos taiko šias nuostatas nuo Kroatijos įstojimo į Sąjungą dienos.
   Valstybės narės, patvirtindamos tas priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.
   2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.
   3 straipsnis
   Ši direktyva įsigalioja tik tuo atveju, jei įsigalioja Kroatijos stojimo sutartis, jos įsigaliojimo dieną.
   4 straipsnis
   Ši direktyva skiriama valstybėms narėms.

      Priimta Briuselyje 2013 m. gegužės 13 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         S. COVENEY

      (1)  1973 m. liepos 24 d. Pirmoji Tarybos direktyva 73/239/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su tiesioginio draudimo, išskyrus gyvybės draudimą, veiklos pradėjimu ir vykdymu, derinimo (OL L 228, 1973 8 16, p. 3).

      (2)  2002 m. lapkričio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/83/EB dėl gyvybės draudimo (OL L 345, 2002 12 19, p. 1).

      (3)  2005 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/68/EB dėl perdraudimo (OL L 323, 2005 12 9, p. 1).

      (4)  2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/138/EB dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (Mokumas II) (OL L 335, 2009 12 17, p. 1).

      PRIEDAS

                  1.

                  Direktyvos 73/239/EEB 8 straipsnio 1 dalies a punktas papildomas taip:

                              „—

                              Kroatijos Respublikoje: „dioničko društvo“, „društvo za uzajamno osiguranje“.“

                  2.

                  Direktyva 2002/83/EB iš dalies keičiama taip:

                              a)

                              6 straipsnio 1 dalies a punkte po Prancūzijos Respublikai skirto įrašo įterpiama:

                                          „—

                                          Kroatijos Respublikoje: „dioničko društvo“, „društvo za uzajamno osiguranje“,“;

                              b)

                              18 straipsnio 3 dalyje po penktos įtraukos įterpiama:

                                          „—

                                          Kroatijos Respublikoje leidimus gavusios įmonės 2013 m. liepos 1 d.,“.

                  3.

                  Direktyvos 2005/68/EB I priede po Prancūzijos Respublikai skirto įrašo įterpiama:

                              „—

                              Kroatijos Respublikoje: „dioničko društvo“,“.

                  4.

                  Direktyva 2009/138/EB iš dalies keičiama taip:

                              a)

                              73 straipsnio 5 dalies pirmoje pastraipoje įterpiamas šis punktas:

                                          „ea)

                                          Kroatijoje leidimus gavusios įmonės – 2013 m. liepos 1 d.;“;

                              b)

                              III priedas iš dalies keičiamas taip:

                                          i)

                                          A dalyje įterpiamas šis punktas:

                                                      „10a.

                                                      Kroatijos Respublikoje: „dioničko društvo“, „društvo za uzajamno osiguranje“;“;

                                          ii)

                                          B dalyje įterpiamas šis punktas:

                                                      „10a.

                                                      Kroatijos Respublikoje: „dioničko društvo“, „društvo za uzajamno osiguranje“;“;

                                          iii)

                                          C dalyje įterpiamas šis punktas:

                                                      „10a.

                                                      Kroatijos Respublikoje: „dioničko društvo“;“.