Svarbus teisinis pranešimas

|

31978L0629

1978 m. birželio 19 d. Tarybos direktyva, suderinanti su technikos pažanga Direktyvą 73/362/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su ilgio matais, suderinimo

Oficialusis leidinys L 206 , 29/07/1978 p. 0008 - 0011 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 13 tomas 8 p. 0157  specialusis leidimas graikų k.: skyrius 13 tomas 7 p. 0138  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 13 tomas 8 p. 0157  specialusis leidimas ispanų kalba: skyrius 13 tomas 8 p. 0207  specialusis leidimas portugalų kalba skyrius 13 tomas 8 p. 0207  CS.ES skyrius 13 tomas 005 p. 103  - 106 ET.ES skyrius 13 tomas 005 p. 103  - 106 HU.ES skyrius 13 tomas 005 p. 103  - 106 LT.ES skyrius 13 tomas 005 p. 103  - 106 LV.ES skyrius 13 tomas 005 p. 103  - 106 MT.ES skyrius 13 tomas 005 p. 103  - 106 PL.ES skyrius 13 tomas 005 p. 103  - 106 SK.ES skyrius 13 tomas 005 p. 103  - 106 SL.ES skyrius 13 tomas 005 p. 103  - 106

		Tarybos direktyva1978 m. birželio 19 d.suderinanti su technikos pažanga Direktyvą 73/362/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su ilgio matais, suderinimo(78/629/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į 1971 m. birželio 26 d. Tarybos direktyvą 71/316/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su bendromis matavimo priemonių ir metrologinės kontrolės metodų nuostatomis, suderinimo [1], su pakeitimais, padarytais Stojimo aktu, ypač jos 17, 18 ir 19 straipsnius,kadangi nuo 1973 m. lapkričio 19 d. Tarybos direktyvos 73/362/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su ilgio matais, suderinimo [2] parengimo ir priėmimo buvo sukurti nauji ilgio matai; kadangi ta direktyva turėtų būti iš dalies pakeista, kad būtų atsižvelgta į technikos pažangą;kadangi 1978 m. sausio 19 d. Komisija Direktyvų dėl techninių kliūčių prekybos matavimo priemonėmis srityje panaikinimo suderinimo su technikos pažanga komitetui įteikė siūlomą pakeitimą; kadangi komitetas nuomonės nepareiškė, Komisija, pagal Direktyvos 71/316/EEB 19 straipsnio 3 dalies b punkte nustatytą tvarką, pasiūlė, kad tas priemones priimtų Taryba,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisDirektyvos 73/362/EEB priedo 3.6, 4.1, 5.1, 6.3, 7.1, 7.2, 7.3, 8, 9.1, 9.2, 9.4 ir 9.5 punktai šia direktyva iš dalies pakeičiami pagal jos priedą.2 straipsnisValstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad ši direktyva būtų įgyvendinta taip, jog tos nuostatos įsigaliotų po vienerių metų nuo pranešimo apie šią direktyvą, ir nedelsdamos apie tai praneša Komisijai.Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės nuostatų tekstus.3 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Liuksemburge, 1978 birželio 19 d.Tarybos varduPirmininkasP. Dalsager[1] OL L 202, 1971 9 6, p. 1.[2] OL L 335, 1973 12 5, p. 56.--------------------------------------------------PRIEDAS3.6. Brūkšniniai matai yra gaminami taip, kad juos ištempus ant plokščio paviršiaus, jų briaunos būtų tiesios ir lygiagrečios.4.1. Ilgio matai išilgai vardinio ilgio turi būti aiškiai, taisyklingai ir nenutrinamai sugraduoti ir sunumeruoti, kad rodmenis būtų galima patikimai, lengvai ir nedviprasmiškai skaityti. Tačiau mato gale už pagrindinės skalės žymės gali būti keletas nesunumeruotų skalės žymių, neviršijančių skalės žymių skaičiaus tarp dviejų gretimų sunumeruotų mato skalės žymių.5.1. Matų vardinio ilgio vertė turi būti viena iš toliau pateiktųjų verčių: 0,5, 1, 1,5, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 m arba 5 m sveikasis kartotinis.6.3. Visi tie įrašai, pradedant nuo mato pradžios, turi būti pateikiami matomoje vietoje ir įskaitomai.Tačiau, jeigu susitariama su atitinkama nacionaline tarnyba, tam tikri įrašai gali būti padaryti ant neatskiriamos priemonės dalies. Šiuo atveju EEB modelio patvirtinimo liudijime nurodoma, kur tie įrašai turi būti.Be to, jeigu ilgio mato plotis yra toks, kad EEB modelio patvirtinimo ženklo įskaitomai uždėti neįmanoma, tą ženklą, nepaisant 1971 m. liepos 26 d. Tarybos direktyvos I priedo 3.1 punkto nuostatų dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su bendrosiomis matavimo priemonių ir metrologinės kontrolės nuostatomis, derinimo ir pagal šio priedo 3.5 punktą, galima uždėti, jeigu tas ženklas yra sudarytas iš paeiliui išdėstytų toliau pateiktų žymenų:- stilizuota raidė ε,- EEB modelio patvirtinimą suteikusios valstybės narės skiriamoji (-osios) raidė (-ės),- EEB modelio patvirtinimo metų paskutiniai du skaitmenys,- EEB modelio patvirtinimo informacinis numeris (pvz., ε F 755345).7. LEIDŽIAMOSIOS PAKLAIDOS RIBOS7.1. Šioje direktyvoje apibrėžti ilgio matai pagal tikslumo laipsnį turi būti skirstomi į tris klases – I, II ir III klasę.Atliekant pirminę EEB ilgio mato patikrą, leidžiamosios teigiamos arba neigiamos:a) vardinio ilgio irb) kitokio atstumo tarp bet kurių dviejų negretimų skalės žymių,paklaidos ribos išreiškiamos milimetrais kaip matuojamojo ilgio funkcija pagal formulę (a + bL), kurioje:- L – matuojamasis ilgis metrais, suapvalintas į didėjimo pusę iki artimiausio didesnio sveiko skaitmens,- a ir b – kiekvienos tikslumo klasės koeficientai pagal šią lentelę:Tikslumo klasė | a | b |I | 0,1 | 0,1 |II | 0,3 | 0,2 |III | 0,6 | 0,4 |7.2. 7.2.1. 1 cm neviršijančios padalos ilgio i leidžiamoji teigiama arba neigiama paklaidos riba visoms tikslumo klasėms turi būti nustatoma pagal šią lentelę:Matuojamasis padalos ilgis i | Leidžiamoji paklaidos riba pagal tikslumo klases (mm) |I | II | III |i ≤ 1 mm | 0,1 | 0,2 | 0,3 |1 mm < i ≤ 1 cm | 0,2 | 0,4 | 0,6 |Jeigu padalos yra ilgesnės už 1 cm, leidžiamoji paklaidos riba turi būti išreiškiama kaip padalos ilgio funkcija pagal formulę (a + bL), kurioje parametrų a ir b vertės yra lygios pateiktosioms 7.1 punkte, L – matuojamasis ilgis, suapvalintas į didėjimo pusę iki artimiausio metro vertę nurodančio sveikojo skaitmens.7.2.2. Didžiausias leidžiamasis skirtumas tarp dviejų gretimų, ne ilgesnių kaip 1 cm, padalų ilgių i visoms tikslumo klasėms turi būti nustatomas pagal šią lentelę:Matuojamasis padalos ilgis i | Leidžiamasis skirtumas pagal tikslumo klases (mm) |I | II | III |i ≤ 1 mm | 0,1 | 0,2 | 0,3 |1 mm < i ≤ 1 cm | 0,2 | 0,4 | 0,6 |Jeigu padalos ilgis yra didesnis už 1 cm, didžiausias leidžiamasis dviejų gretimų padalų ilgių i skirtumas kaip padalos ilgio funkcija išreiškiamas formule (a + bL) pagal 7.2.1 punkte pateiktą apibrėžimą.7.3. Tačiau galinio arba sudėtinio ilgio mato galinės padalos, kurią riboja paviršius, ilgio leidžiamoji teigiama arba neigiama paklaidos riba turi būti padidinta:- I klasės matų: 0,1 mm,- II klasės matų: 0,2 mm,- III klasės matų: 0,3 mm.Be to, 7.1 ir 7.2.2 punktuose nurodytos nuostatos netaikomos:- jei vieną iš 7.1 punkto b papunktyje nurodytų ne gretimų skalės žymių sudaro paviršius, ir- jei viena iš dviejų 7.2.2 punkte nurodytų gretimų padalų yra paviršiaus apribota galinė padala.8. PATIKROS ŽYMENYSVisi ilgio matai turi būti gaminami taip, kad ant jų būtų galima uždėti 1971 m. liepos 26 d. Tarybos direktyvoje dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su bendromis matavimo priemonių ir metrologinės kontrolės metodų nuostatomis, derinimo numatyti patikros žymenys. Jiems uždėti turi būti numatoma vieta mato pradžioje arba ant neatskiriamo įtaiso.9.1. Galiniai, brūkšniniai arba sudėtiniai juostiniai stiklapluoščiai ir plastikiniai mataiVardinis ilgis nuo 0,5 iki 100 m.Ant mato turi būti nurodoma maždaug 20 N įtempimo jėga.Prie galinių arba sudėtinių matų laisvųjų galų turi būti tvirtinama dilimui atspari juosta arba antgalis.Šie matai priklauso I, II arba III tikslumo klasei.9.2. Vientisi standūs arba pusiau standūs metaliniai arba iš kitokios medžiagos pagaminti mataiVardinis ilgis nuo 0,5 iki 5 m.Tam tikrais atvejais pamatinė temperatūra gali būti kitokia nei 20 °C.Šiems matams taip pat priskiriamos skysčio lygio matuoklės.Prie skysčio lygio matuoklės standžiojo galo turi būti pritvirtinamas smūginei apkrovai ir dilimui atsparus drūtgalys arba antgalis, smūgio metu nesukeliantis kibirkšties.Šie matai priklauso I arba II tikslumo klasei.9.4. Juostiniai plieniniai matai9.4.1. Galiniai, brūkšniniai arba sudėtiniai matai su susukimo mechanizmu.Vardinis ilgis 0,5–10 m; 5–10 m ilgio matų juostelės turi būti išlenkto skerspjūvio.Šie matai gali būti įtaisyti dėkle, kurio vieną iš matmenų galima įskaičiuoti į mato ilgį, ypač matuojant vidinius matmenis; prie laisvojo šių matų galo turi būti pritvirtinamas neslankus arba slankus kabliukas ar liežuvėlis.Šie matai priklauso I arba II tikslumo klasei.9.4.2. Galiniai arba brūkšniniai ilgio matai, skirti už vardinį ilgį didesniems ilgiams matuoti.Vardinis ilgis: 5, 10, 20, 50, 100 arba 200 m.Ant mato turi būti nurodoma maždaug 50 N įtempimo jėga.Abiejuose šių matų galuose yra rankenėlės arba žiedai.Jei rankenėlės į vardinį ilgį įskaičiuojamos, jos turi būti pagamintos taip, kad dėl jų jungties negalėtų kilti jokių matavimo netikslumų.Šie matai priklauso I arba II tikslumo klasei.9.4.3. Brūkšniniai arba sudėtiniai ilgio matai su susukimo mechanizmu, neskirti už vardinį ilgį didesniems ilgiams matuoti.Vardinis ilgis 5–200 m.Tam tikrais atvejais pamatinė temperatūra gali būti kitokia nei 20 °C.Ant mato turi būti nurodoma maždaug 50 N įtempimo jėga.Prie laisvojo galo tvirtinama rankenėlė, žiedas arba kabliukas, kurių ilgis į vardinį mato ilgį neįskaičiuojamas.Šie matai priklauso I arba II tikslumo klasei.9.5. Sudėtinės juostinės panardinamos metalinės skysčio lygio matuoklės su gramzdikliaisVardinis ilgis nuo 5 iki 50 m.Tam tikrais atvejais pamatinė temperatūra gali būti kitokia nei 20 °C.Ant ilgio mato turi būti nurodyta įtempimo jėga, būtina, kad juostelė būtų teisingai ištraukiama.Matą veikiančią įtempimo jėgą turi sukurti gramzdiklis, ant kurio turi būti nurodoma jo masė.Skalės pradžios pagrindinė žymė – tai atitinkamos formos gramzdiklio pagrindas, pagamintas iš medžiagos, kuri smūgio metu nesukuria kibirkšties.Gramzdiklis prie juostelės tvirtinamas stacionariai arba taip, kad jį būtų galima nuimti ir kad dėl jo tvirtinimo arba jungties nekiltų jokių matavimo netikslumų.Visas juostelės ilgis turi būti graduojamas milimetrais, o tas žymėjimas turi tęstis ir ant gramzdiklio plokščiojo šono.Prie kito mato galo gali būti pritvirtinamas susukimo įtaisas.Šie matai priklauso I arba II tikslumo klasei.Tačiau leidžiamosios paklaidos riba, kai matavimo priemonė parengta naudoti su gramzdikliu, niekada neturi būti mažesnė kaip 0,6 mm.--------------------------------------------------


title: 1971 m. liepos 26 d. Tarybos direktyva dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su skysčių, išskyrus vandenį, skaitikliais, suderinimo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31971L0319

Oficialusis leidinys L 202 , 06/09/1971 p. 0032 - 0036 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 13 tomas 2 p. 0033  specialusis leidimas danų kalba: serija I skyrius 1971(III) p. 0662  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 13 tomas 2 p. 0033  specialusis leidimas anglų kalba: serija I skyrius 1971(III) p. 0740  specialusis leidimas graikų k.: skyrius 13 tomas 1 p. 0170  specialusis leidimas ispanų kalba: skyrius 13 tomas 2 p. 0048  specialusis leidimas portugalų kalba skyrius 13 tomas 2 p. 0048

		Tarybos direktyva1971 m. liepos 26 d.dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su skysčių, išskyrus vandenį, skaitikliais, suderinimo(71/319/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 100 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [1],atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [2],kadangi valstybėse narėse skysčių skaitiklių konstrukcijai ir kontrolės metodams taikomos privalomosios nuostatos, kurios įvairiose valstybėse narėse yra skirtingos ir todėl trukdo prekybais tokiais matuokliais; kadangi dėl to būtina suderinti šias nuostatas;kadangi 1971 m. liepos 26 d. Tarybos direktyva [3] dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su bendromis matavimo priemonių ir metrologinės kontrolės metodų nuostatomis, suderinimo nustato EEB modelio patvirtinimo ir EEB pirminės patikros procedūras; kadangi pagal šią direktyvą turėtų būti nustatyti skysčių, išskyrus vandenį, tūrinių skaitiklių konstrukcijos ir veikimo techniniai reikalavimai;kadangi, siekiant užtikrinti, kad tokie matuokliai galėtų būti naudojami tiesiogiai skysčių matavimo sistemose, būtina nedelsiant suderinti nacionalines nuostatas, reglamentuojančias tokių matavimo sistemų didžiausias leidžiamąsias paklaidas,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisŠi direktyva yra taikoma skysčių, išskyrus vandenį, tūriniams skaitikliams, kuriuose skystis priverčia judėti matavimo kamerų judamąsias sieneles, ir tai leidžia išmatuoti tūrį.2 straipsnis1. "Skysčių tūrinis skaitiklis" – skaitiklis, sudarytas tik iš matavimo įtaiso ir rodomojo įtaiso. Kartu jie sudaro matavimo sistemos dalį.2. "Skysčių matavimo sistema" – matuoklis, kuriame, be paties skaitiklio ir su juo susijusios papildomos įrangos, dar yra įtaisų, reikalingų tiksliam matavimui garantuoti, bei kitokių įtaisų, palengvinančių matavimą. Matavimo sistemas reglamentuoja kita direktyva.3 straipsnisTūriniai matavimo skaitikliai, kurie gali būti ženklinami EEB ženklais ir žymenimis, aprašyti priedo I skyriuje. Jiems privalomas EEB modelio tvirtinimas ir jie turi būti pateikti EEB pirminei patikrai, vadovaujantis sąlygomis, nustatytomis Direktyvos dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su bendromis matavimo priemonių ir metrologinės kontrolės metodų nuostatomis, suderinimo II priedo 1 ir 2 punktuose, bei sąlygomis, kurias nustato kita direktyva matavimo sistemoms.4 straipsnisNė viena valstybė narė negali atsisakyti, uždrausti ar apriboti skysčių, išskyrus vandenį, tūrinių skaitiklių, pažymėtų EEB modelio patvirtinimo ženklu ir EEB pirminės patikros žymeniu, tiekimo į rinką ar naudojimo.5 straipsnisKai pirminė patikra taikoma sistemoms, kurias, be kita ko, sudaro skysčių tūriniai skaitikliai, paženklinti EEB ženklais ir žymenimis, didžiausios leidžiamosios paklaidos turi atitikti tas, kurios nustatytos priedo II skyriuje.6 straipsnis1. Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję per 18 mėnesių nuo pranešimo apie šią direktyvą, ją įgyvendina. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.2. Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.7 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1971 m. liepos 26 d.Tarybos varduPirmininkasA. Moro[1] OL C 25, 1970 2 28, p. 76.[2] OL C 26, 1970 3 4, p. 2.[3] OL L 202, 1971 9 6, p. 1.--------------------------------------------------PRIEDASI SKYRIUSSKYSČIŲ, IŠSKYRUS VANDENĮ, SKAITIKLIŲ APRAŠAI1. Apibrėžimai1.1. "Mažiausias matuojamasis kiekis" – mažiausias skysčio tūris, kuris gali būti išmatuotas tam tikro modelio skaitikliu.1.2. "Ciklo tūris" – skysčio tūris, atitinkantis matavimo įtaiso vieną veikimo ciklą, kitaip sakant, visus vidinių judančių matavimo įtaiso dalių judesius, kuriems pasibaigus šios dalys pirmą kartą sugrįžta į savo pradinę padėtį.1.3. "Periodinis nuokrypis" – didžiausias skirtumas, pasireiškiantis vieno veikimo ciklo metu, tarp judančių dalių išstumto skysčio tūrio ir tūrio, kurį rodo rodyklė, sujungta su matavimo įtaisu be tuščiosios eigos ar slysties ir taip, kad ciklo pabaigoje rodytų tūrį, lygų ciklo tūriui. Šis skirtumas gali būti sumažintas tinkamu pataisos įtaisu.2. Rodomieji įtaisai2.1. Skaitikliai turi būti su rodomuoju įtaisu, kuris rodytų išmatuotą tūrį kubiniais centimetrais arba mililitrais, kubiniais decimetrais ar litrais, arba kubiniais metrais.2.2. Jei rodomasis įtaisas turi vieną ar kelis elementus, "pirmasis elementas" yra tas, kurio skalės padalos vertė yra mažiausia.2.3. Pavara, jungianti rodomąjį ir matavimo įtaisus, turi būti patikima, ilgaamžė ir turi veikti mechaninės jungties arba įtaiso su nuolatiniu magnetu principu.2.4.1. Rodmenų skaitymas turi būti patikimas, aiškus ir nedviprasmiškas.2.4.2. Jeigu rodomasis įtaisas turi kelis elementus, jis turi būti taip sukonstruotas, kad matavimo rezultatą galima būtų perskaityti paprasto skirtingų elementų rodmenų palyginimo būdu.2.5. Rodomojo įtaiso didžiausioji matavimo riba turi būti pateikiama 1 × 10n, 2 × 10n, 5 × 10n patvirtintų tūrio matavimo vienetų, čia n yra teigiamas ar neigiamas sveikasis skaičius arba nulis.2.6. Tam tikro elemento rodmens pokytis gali būti tolydusis arba trūkusis.2.7. Jeigu judamoji elemento dalis juda tolydžiai, graduota skalė ir pradinės atskaitos žymė turi leisti nustatyti išmatuotą kiekį padėtyje, kurioje gali sustoti elementas.2.8. Pirmojo elemento skalės padalų vertė turi atitikti vertę 1 × 10n, 2 × 10n, 5× 10n patvirtintų tūrio matavimo vienetų.2.9. Elemento vieno sūkio vertė, išskyrus elementą, kuris atitinka rodomojo įtaiso didžiausią matavimo ribą, turi atitikti 10n patvirtintų vienetų vertę, kai šio elemento skalė yra visiškai matoma.2.10. Kai elementą sudaro fiksuota apvali skalė ir sukioji rodyklė, pastaroji turi suktis pagal laikrodžio rodyklę.2.11. Jei rodomasis įtaisas sudarytas iš kelių elementų, elementų su visiškai matoma skale judamosios dalies sūkis turi atitikti paskesnio elemento skalės padalos vertę.2.12. Jei rodomasis įtaisas sudarytas iš kelių elementų, netolydžiai judančio elemento, išskyrus pirmąjį elementą, rodyklė turi pasislinkti į priekį vienu skaičiumi, kai pirmesnis elementas pasisuka ne daugiau kaip vieną dešimtąją savo sūkio dalį. Toks poslinkis turi baigtis, kai pirmesnis elementas rodo nulį.2.13. Kai rodomasis įtaisas sudarytas iš kelių elementų ir tik antrojo bei paskesnių elementų skalių dalis yra matoma langeliuose, pastarieji elementai privalo judėti su pertrūkiais. Pirmojo elemento judėjimas gali būti tolydusis arba trūkusis.2.14. Jeigu rodmuo pateikiamas vienoje eilutėje ir pirmojo elemento judėjimas yra trūkusis, dešinėje šio elemento pusėje leidžiama pažymėti vieną arba kelis fiksuotus nulius.2.15. Jeigu langelyje matoma tik dalis pirmojo elemento skalės ir elemento judėjimas yra tolydusis, gali kilti rodmenų skaitymo dviprasmiškumas, kurį būtina kiek galima sumažinti. Dėl to ir tam, kad būtų galima skaityti interpoliacijos būdu, atitinkamas langelis lygiagrečiai skalės judėjimui turi būti ne mažiau kaip 1,5 karto didesnis už nuotolį tarp dviejų iš eilės numeruotų skalės žymių ašių, kad mažiausiai dvi skalės žymės, kurių viena pažymėta skaičiumi, būtų nuolat matomos. Langelis gali būti asimetriškas fiksuotos atskaitos žymės atžvilgiu.2.16. Brūkšninių graduotų skalių žymės turi būti vienodo storio ir negali viršyti vienos ketvirtosios atstumo tarp dviejų gretimų žymių ašių dalies.Žymės, atitinkančios vertę 1 × 10n, 2 × 10n, 5 × 10n patvirtintų tūrio matavimo vienetų, išskiriamos skirtingais ilgiais.2.17. Tikrasis ar regimasis atstumas tarp dviejų gretimų skalės žymių ašių turi būti ne mažesnis kaip 2 milimetrai.2.18. Tikrasis ar regimasis skaitmenų aukštis turi būti ne mažesnis kaip 4 milimetrai.3. Reguliatoriai3.1. Skaitikliai turi būti su reguliatoriumi, kuriuo būtų galima keisti rodomo ir tikrai per skaitiklį pratekėjusio skysčio tūrių santykį.3.2. Kai toks įtaisas santykį keičia netolydžiai, paeiliui einančios šio santykio vertės niekada neturi skirtis daugiau kaip 0,002.3.3. Draudžiama skaitiklį reguliuoti įrengiant apylanką.4. Specialios sąlygos, susijusios su mažiausiu matuojamu kiekiu.4.1. Mažiausias matuojamas kiekis turi būti toks, kad nė viena iš toliau nurodytų verčių nebūtų didesnė už tokio matuojamojo kiekio didžiąsias leidžiamąsias paklaidas, nurodytas II skyriaus 2 ir 3 punktuose:1) tūris, atitinkantis rodomojo įtaiso pirmojo elemento skalės 2 milimetrų poslinkį ir vieną penktąją skalės padalos vertės, jeigu pirmasis elementas juda tolydžiai;2) tūris, atitinkantis dviejų skaitmenų poslinkius vieną po kito, jeigu pirmasis elementas juda netolydžiai;3) paklaida, kurią, esant normalioms veikimo sąlygoms, sukelia pavaros, jungiančios matavimo įtaisą ir rodomojo įtaiso pirmąjį elementą, laisvoji eiga arba slystis;4) dvigubas periodinis nuokrypis.4.2. Nustatant tokį mažiausią matuojamąjį kiekį, kur reikia, turi būti atsižvelgta į matavimo įrangos papildomųjų dalių poveikį, vadovaujantis direktyvos reikalavimais dėl tokios įrangos.4.3. Mažiausias matuojamasis kiekis turi atitikti 1 × 10n, 2 × 10n, 5 × 10n patvirtintų vienetų vertę, čia n yra teigiamas ar neigiamas sveikasis skaičius, arba nulis.5. Didžiausias ir mažiausias srautas5.1. Didžiausias ir mažiausias srautai yra nurodyti modelio tvirtinimo liudijime, remiantis rezultatais, gautais tyrimo metu. Skaitiklis turi veikti nustatytą laikotarpį, nurodytą modelio patvirtinimo liudijime, esant apytikriai didžiausiam srautui ir nesant jokių pastebimų matavimo savybių pokyčių.5.2. Visuose skaitikliuose didžiausiojo ir mažiausiojo srautų santykis turi būti lygus mažiausiai 10, o suskystintų dujų skaitikliuose – 5.6. Skysčio rūšies, temperatūros ir slėgio poveikis6.1. Skaitiklio modelio patvirtinimo liudijime turi būti nurodytas skystis arba skysčiai, kuriems yra skirtas skaitiklis, matuojamojo skysčio temperatūros ribos, jeigu jos yra mažesnės už – 10 oC arba didesnės kaip + 50 oC, taip pat didžiausiasis darbinis slėgis.6.2. Tyrimas, atliekamas tvirtinant skaitiklio modelį, turi parodyti, kad paklaidos pokyčiai, susiję su skysčių savybių didžiausiais pakyčiais, su slėgiu ir skysčio temperatūra, tose ribose, kurios turės būti nurodytos modelio patvirtinimo liudijime, neviršija kiekvienam iš šių veiksnių pusės kiekvienos vertės, nurodytos II skyriaus 1, 2 ir 3 punktuose.7. Skaitiklio didžiausios leidžiamosios paklaidos7.1. Kai prieš pirminę matavimo sistemos patikrą atliekamas tik skaitiklio metrologinis tyrimas, įvertinant 3 straipsnio nuostatas, didžiausios leidžiamosios paklaidos tyrimo metu yra lygios pusei didžiausių leidžiamųjų paklaidų, nurodytų II skyriaus 1, 2 ir 3 punktuose, bet ne mažesnės kaip 0,3 % išmatuoto kiekio, jeigu matuojamasis skystis yra tas, kuriam yra skirtas skaitiklis.7.2. Tačiau jeigu matavimas yra nepakankamai tikslus, norint taikyti šį reikalavimą, modelio patvirtinimo liudijime didžiausios leidžiamosios paklaidos gali būti padidintos iki II skyriaus 1, 2 ir 3 punktuose nurodytų verčių.7.3. Be to, modelio patvirtinimo liudijime gali būti nurodytos sumažintos ir (arba) pakeistos didžiausios leidžiamosios paklaidos, jeigu minėtas tyrimas atliekamas tik su numatytu skysčiu arba su skirtingu skysčiu.Pastaruoju atveju (t. y., kai tyrimui naudojamas skystis skiriasi nuo skysčio, kuriam skirtas skaitiklis) modelio patvirtinimo liudijime gali būti nurodyti bandomi srautai, kurių vertės gali skirtis nuo srautų, esančių tarp didžiausio ir mažiausio srautų.8. Užrašai8.1. Ant skaitiklio ciferblato, rodomojo įtaiso arba specialios lentelės privalo būti pateikta įskaitoma ir nenutrinama informacija:a) EEB modelio patvirtinimo ženklas;b) gamintojo prekės ženklas arba pavadinimas;c) gamintojo aprašymas, jeigu toks yra;d) skaitiklio serijos numeris ir pagaminimo metai;e) ciklo tūris;f) didžiausias ir mažiausias srautai;g) didžiausias darbinis slėgis;h) temperatūros ribos, kai skystis gali būti matuojamas, esant mažesnei kaip – 10 oC ar didesnei kaip + 50 oC temperatūrai;i) matuojamojo skysčio arba skysčių rūšis ir kinematinės ar dinaminės klampos ribos, jei vien skysčio nuorodos nepakanka klampai nustatyti.8.2. Tokie duomenys turi būti nurodyti matomai rodomojo įtaiso ciferblate:a) matavimo vienetas, kuriuo išreiškiamas išmatuotas tūris, arba tokio matavimo vieneto simbolis;b) mažiausias matuojamasis kiekis.8.3. Jeigu yra neaiškumo galimybė, ant skaitiklio korpuso strėle turi būti nurodyta skysčio tekėjimo kryptis.8.4. Skaitiklių, kurie matuoja geriamuosius skysčius ir kurie gali būti išardyti, serijos numeris arba trys paskutiniai šio numerio skaičiai turi kartotis ant dalių, kurių pakeitimas gali paveikti matavimo rezultatus.8.5. Rodomasis įtaisas gali būti su identifikavimo numeriu ir pridėtu specialiu aprašymu.9. Plombos ir patikros žymenų uždėjimas9.1. Plombos turi neleisti prieigos prie dalių, kuriomis galima pakeisti matavimo rezultatus bei netgi iš dalies išardyti skaitiklį, jei toks išardymas nenumatytas modelio patvirtinimo liudijime (išardomieji geriamųjų skysčių skaitikliai).9.2. Ant matavimo įtaiso, rodomojo įtaiso arba ant pagrindinės jų korpuso dalies, matomos neišardžius, turi būti paliktas tvirtas pagrindas EEB patikros žymeniui.9.3. Modelio patvirtinimo liudijime gali būti reikalaujama, kad išardomuosiuose skaitikliuose būtų palikta vietos spaudui dėti ant keičiamųjų dalių šalia serijos numerio, minimo šio skyriaus 8.4 punkte.II SKYRIUSMATAVIMO SISTEMŲ DIDŽIAUSIOS LEIDŽIAMOSIOS PAKLAIDOS1. Kai skaitiklis yra įmontuotas matavimo sistemoje, didžiausios leidžiamosios paklaidos, teigiamos ir neigiamos, šios sistemos pirminės patikros metu, esant normalioms naudojimo sąlygoms ir modelio patvirtinimo liudijime patikslintoms ribinėms naudojimo sąlygoms, pagal matuojamąjį kiekį yra nurodytos šioje lentelėje:Matuojamasis kiekis | Leidžiamosios paklaidos |Nuo 0,02 iki 0,1 litrų | 2 ml |Nuo 0,1 iki 0,2 litrų | 2 % nuo išmatuoto kiekio |Nuo 0,2 iki 0,4 litrų | 4 ml |Nuo 0,4 iki 1 litrų | 1 % nuo išmatuoto kiekio |Nuo 1 iki 2 litrų | 10 ml |2 litrai ir daugiau | 0,5 % nuo išmatuoto kiekio |2. Tačiau didžiausio matuojamojo kiekio didžiausios leidžiamosios paklaidos yra dvigubai didesnės, negu nustatyta II skyriaus 1 punkte, ir nepriklausomai nuo išmatuoto kiekio didžiausios leidžiamosios paklaidos niekada nėra mažesnės už mažiausio matuojamojo kiekio didžiausias leidžiamąsias paklaidas.3. Dėl sunkumų, susijusių su bandymų įrenginiais, didžiausios leidžiamosios paklaidos yra dvigubai didesnės, negu pateikta II skyriaus 1 ir 2 punktuose, jeigu jos taikomos matavimo įrangai, skirtai suskystintoms dujoms ar kitiems skysčiams, kurie yra matuojami mažesnėje kaip – 10 oC ar didesnėje kaip + 50 oC temperatūroje, taip pat įrangai, kurios mažiausias srautas yra ne didesnis kaip 1 litras per valandą.4. Jeigu pirminės patikros metu paklaidos yra vienodo tipo, mažiausiai viena iš jų neturi viršyti I skyriaus 7.1 punkte nustatytų ribų.--------------------------------------------------


Svarbus teisinis pranešimas

|

31975L0324

1975 m. gegužės 20 d. Tarybos direktyva dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su aerozolių balionėliais, suderinimo

Oficialusis leidinys L 147 , 09/06/1975 p. 0040 - 0047 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 13 tomas 4 p. 0125  specialusis leidimas graikų k.: skyrius 13 tomas 3 p. 0092  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 13 tomas 4 p. 0125  specialusis leidimas ispanų kalba: skyrius 13 tomas 4 p. 0119  specialusis leidimas portugalų kalba skyrius 13 tomas 4 p. 0119  CS.ES skyrius 13 tomas 002 p. 192  - 199 ET.ES skyrius 13 tomas 002 p. 192  - 199 HU.ES skyrius 13 tomas 002 p. 192  - 199 LT.ES skyrius 13 tomas 002 p. 192  - 199 LV.ES skyrius 13 tomas 002 p. 192  - 199 MT.ES skyrius 13 tomas 002 p. 192  - 199 PL.ES skyrius 13 tomas 002 p. 192  - 199 SK.ES skyrius 13 tomas 002 p. 192  - 199 SL.ES skyrius 13 tomas 002 p. 192  - 199

		Tarybos direktyva1975 m. gegužės 20 d.dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su aerozolių balionėliais, suderinimo(75/324/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 100 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [1],atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [2],kadangi kai kuriose valstybėse narėse reikalaujama, kad aerozolių balionėliai atitiktų kai kurias privalomas technines sąlygas; kadangi tokios sąlygos valstybėse narėse skiriasi ir todėl trukdo prekybai Bendrijoje;kadangi šios bendrosios rinkos kūrimo ir funkcionavimo kliūtys gali būti pašalintos, jeigu visos valstybės narės priims tas pačias technines sąlygas, kurios galiotų arba šalia jau naudojamų sąlygų, arba vietoje esamais valstybių narių teisės aktais nustatytų sąlygų, ir kadangi šios sąlygos turi būti labiau siejamos su aerozolių balionėlių gamyba, pripildymu ir nominaliomis talpomis;kadangi, esant dabartiniam technikos pažangos lygiui, ši direktyva turi būti taikoma tik aerozolių balionėliams, pagamintiems iš metalo, stiklo ar plastiko;kadangi šios direktyvos priede išvardytos techninės sąlygos bus atitinkamai keičiamos, derinant jas su technikos pažanga; kadangi tinkamų būtinų priemonių įgyvendinimui palengvinti turi būti nustatyta tvarka, kaip turi bendradarbiauti valstybės narės ir komisija, dalyvaudama Direktyvos dėl aerozolių balionėlių derinimo su technikos pažanga komiteto veikloje;kadangi tikėtina, kad kai kurie pateikti rinkai aerozolių balionėliai, nors ir atitinka šios direktyvos bei jos priedo reikalavimus, gali kelti pavojų saugumui; kadangi dėl to turi būti numatyta, ką reikia daryti, norint išvengti pavojaus,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisŠi direktyva taikoma aerozolių balionėliams, apibūdintiems 2 straipsnyje, išskyrus tuos, kurių maksimali talpa yra mažesnė kaip 50 ml, ir tuos, kurių maksimali talpa yra didesnė, nei nurodyta šios direktyvos priedo 3.1, 4.1.1, 4.2.1, 5.1 ir 5.2 punktuose.2 straipsnisŠioje direktyvoje "aerozolių balionėlis" yra bet koks pakartotiniam naudojimui netinkamas, iš metalo, stiklo ar plastiko pagamintas konteineris, kuriame laikomos suslėgtos, suskystintos ar ištirpintos slegiant dujos, turinčios ar neturinčios skysčio, pastos ar miltelių, ir kuriame yra purškimo įtaisas, galintis išpurkšti balionėlio turinį (kietų ar skystų dalelių suspensiją dujose) putų, pastos, miltelių ar skysčio pavidalu.3 straipsnisAsmuo, atsakingas už prekybą aerozolių balionėliais, kaip įrodymą, kad jie atitinka šios direktyvos ir jos priedo reikalavimus, deda ant jų simbolį "3" (apversta raidė epsilon).4 straipsnisLaikantis šioje direktyvoje ir jos priede nustatytų reikalavimų, valstybės narės negali atsisakyti prekiauti, uždrausti ar apriboti prekybą aerozolių balionėliais, kurie atitinka šios direktyvos ir jos priedo reikalavimus.5 straipsnisPakeitimai, reikalingi šios direktyvos priedo derinimui su technikos pažanga, priimami laikantis 7 straipsnyje išdėstytos tvarkos.6 straipsnis1. Direktyvos dėl aerozolių balionėlių derinimui su technikos pažanga šiuo dokumentu įsteigiamas valstybių narių atstovų komitetas (toliau – komitetas), kurio pirmininkas yra Komisijos atstovas.2. Komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles.7 straipsnis1. Tais atvejais, kai reikia laikytis šiame straipsnyje numatytos tvarkos, užklausą komitetui pateikia jo pirmininkas savo iniciatyva arba valstybės narės atstovo prašymu.2. Komisijos atstovas pateikia komitetui priemonių, kurių reikia imtis, projektą. Komitetas savo nuomonę apie projektą pateikia per du mėnesius. Nuomonės priimamos 41 balso dauguma. Valstybių narių balsai skaičiuojami, kaip numatyta Sutarties 148 straipsnio 2 dalyje. Pirmininkas nebalsuoja.3. a) Komisija patvirtina pasiūlytas priemones, jei jos atitinka komiteto nuomonę;b) jei pasiūlytos priemonės neatitinka komiteto nuomonės arba nuomonė nepateikiama, Komisija neatidėliodama siūlo Tarybai patvirtinti būtinas priemones. Taryba sprendžia nustatytąja balsų dauguma;c) jei Taryba nepriima sprendimo per tris mėnesius nuo siūlymo jai pateikimo, pasiūlytas priemones patvirtina Komisija.8 straipsnis1. Nepažeidžiant kitų Bendrijos direktyvų, ypač direktyvų dėl pavojingų medžiagų ir preparatų nuostatų, ant kiekvieno aerozolių balionėlio arba, jeigu jis mažos talpos (150 ml ar mažiau), ant prie jo pritvirtintos etiketės gerai matomomis, įskaitomomis ir nenusitrinančiomis raidėmis turi būti užrašyta:a) už prekybą aerozolių balionėliais atsakingo asmens pavardė ir adresas ar prekybos ženklas;b) simbolis "3" (apversta raidė epsilon), patvirtinantis šios direktyvos reikalavimų atitiktį;c) kodai, leidžiantys nustatyti pripildymo gamybinę partiją;d) priedo 2.2 punkte nurodyti duomenys;e) neto kiekis, išreikštas masės ir tūrio vienetais.2. Valstybės narės, norėdamos prekiauti aerozolių balionėliais jų teritorijoje, gali iškelti sąlygą, kad užrašai etiketėje būtų daromi valstybine ar valstybinėmis kalbomis.9 straipsnisValstybės narės imasi visų būtinų priemonių, kad ant aerozolių balionėlių nebūtų ženklų arba įrašų, kuriuos galima supainioti su simboliu "3" (apversta epsilon).10 straipsnis1. Jei valstybė narė svarių įrodymų pagrindu pastebi, kad vienas ar daugiau aerozolių balionėlių, nors ir atitinkančių direktyvos reikalavimus, kelia pavojų saugai ar sveikatai, ji savo teritorijoje gali laikinai uždrausti prekybą tokios rūšies balionėliu ar balionėliais arba nustatyti jam ar jiems specialias sąlygas. Ji nedelsdama apie tai informuoja kitas valstybes nares ir Komisiją, nurodydama savo sprendimo motyvus.2. Komisija šešias savaites konsultuojasi su suinteresuotomis valstybėmis narėmis, po to neatidėliodama pateikia savo nuomonę ir imasi reikiamų priemonių.3. Jeigu Komisija mano, kad būtinos techninės direktyvos adaptacijos, 7 straipsnyje numatyta tvarka tokius pakeitimus priima arba Komisija, arba Taryba. Tokiu atveju valstybė narė, kuri ėmėsi apsaugos priemonių, gali jas taikyti iki pakeitimų įsigaliojimo.11 straipsnis1. Valstybės narės priima nuostatas, kurios, įsigaliojusios per 18 mėnesių po pranešimo apie šią direktyvą, ją įgyvendina, ir apie tai nedelsdamos praneša Komisijai.2. Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų nuostatų tekstus.12 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1975 m. gegužės 20 d.Tarybos varduPirmininkasR. Ryan[1] OL C 83, 1973 10 11, p. 24.[2] OL C 101, 1973 11 23, p. 28.--------------------------------------------------PRIEDAS1. APIBRĖŽIMAI1.1. Slėgiai"Slėgiai" yra vidiniai slėgiai, išreikšti barais (santykiniai slėgiai).1.2. Bandymo slėgis"Bandymo slėgis" yra slėgis, kuriuo 25 sekundes gali būti veikiamas nepripildytas aerozolių balionėlis nesukeliant jokio nuotėkio, arba, jei balionėliai metaliniai arba plastikiniai, jokios regimosios ar liekamosios deformacijos, išskyrus leistą 6.1.1.2 punkte.1.3. Ardantysis slėgis"Ardantysis slėgis" yra mažiausias slėgis, kurio paveiktas aerozolių balionėlis sprogsta arba įtrūksta.1.4. Bendroji balionėlio talpa"Bendroji balionėlio talpa" yra atviro aerozolių balionėlio tūris, matuojamas iki angos krašto, mililitrais.1.5. Grynoji talpa"Grynoji talpa" yra pripildyto ir uždaryto aerozolių balionėlio tūris mililitrais.1.6. Skystosios fazės tūris"Skystosios fazės tūris" yra nedujinių fazių tūris pripildytame ir uždarytame aerozolių balionėlyje.1.7. Bandymo sąlygos"Bandymo sąlygos" yra hidrauliniu būdu sukeliamų bandymo ir ardančiojo slėgių dydžiai, esant 20 oC (± 5 oC) temperatūrai.1.8. Degieji komponentai"Degieji komponentai" yra:a) dujos, kurios užsidega ore, esant normaliam slėgiui;b) skystos medžiagos ir preparatai, kurių užsiliepsnojimo temperatūra yra lygi 100 oC ar mažesnė.Užsiliepsnojimo temperatūros nustatymo metodas apibrėžtas 1967 m. birželio 27 d. Tarybos direktyvos 67/548/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, reglamentuojančių pavojingų medžiagų klasifikavimą, pakavimą ir ženklinimą etiketėmis, suderinimo [1] V priede su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 73/146/EEB [2].2. BENDROSIOS NUOSTATOS2.1. Konstrukcija ir įranga2.1.1. Pripildytas aerozolių balionėlis turi būti toks, kad esant normalioms naudojimo ir laikymo sąlygoms, atitiktų šio priedo nuostatas.2.1.2. Normaliomis laikymo ar transportavimo sąlygomis aerozolių balionėlio visišką hermetiškumą turi garantuoti vožtuvas, kuris, be to, turi būti apsaugotas, pavyzdžiui, apsauginiu gaubteliu nuo bet kokio atsitiktinio poveikio ar pažeidimo.2.1.3 Neturi būti jokios galimybės mechaniniam aerozolių balionėlio atsparumui sumažėti dėl jame laikomų medžiagų poveikio, netgi laikant ilgai.2.2. UžrašaiNepažeidžiant direktyvų dėl pavojingų medžiagų ir preparatų nuostatų, kiekvienas aerozolių balionėlis arba jo pakuotė ženklinami aiškiai ir įskaitomai, būtent:a) "Slėginis indas: saugoti nuo saulės šviesos ir nelaikyti aukštesnėje kaip 50 oC temperatūroje. Negalima badyti ar deginti net tuščio.";b) "nepurkšti į atvirą liepsną ar ant kokios nors įkaitintos medžiagos", išskyrus tuos aerozolių balionėlius, kurie tam tikslui skirti;c) jei degūs komponentai sudaro daugiau kaip 45 % masės arba jų daugiau nei 250 g: "degus" arba atviros liepsnos simbolis.3. SPECIALIOSIOS NUOSTATOS METALINIAMS AEROZOLIŲ BALIONĖLIAMS3.1. TalpaBendra šių balionėlių talpa negali būti didesnė kaip 1000 ml.3.1.1. Balionėlio bandymo slėgisa) Balionėlių, pripildytų esant mažesniam nei 6,7 baro slėgiui ir 50 oC temperatūrai, bandymo slėgis turi būti mažiausiai 10 barų;b) jei pripildant balionėlį, esant 50 oC temperatūrai, slėgis yra 6,7 baro ar didesnis, bandymo slėgis turi būti 50 % didesnis nei vidinis slėgis esant 50 oC temperatūrai.3.1.2. PripildymasKad ir kokių dujų būtų pripildytas aerozolių balionėlis, slėgis jame, esant 50 oC temperatūrai, turi būti ne didesnis kaip 12 barų.3.1.3. Skystosios fazės tūrisSkystosios fazės tūris, esant 50 oC temperatūrai, turi būti ne didesnis kaip 87 % grynosios talpos. Tačiau balionėlio su įgaubtu pagrindu, kuris prieš balionėliui suyrant išsigaubia, skystosios fazės tūris, esant 50 oC temperatūrai, gali sudaryti iki 95 % grynosios talpos.4. SPECIALIOS NUOSTATOS STIKLINIAMS AEROZOLIŲ BALIONĖLIAMS4.1. Plastiku dengti ar apsaugoti aerozolių balionėliaiŠio tipo aerozolių balionėliai gali būti pripildomi suslėgtų, suskystintų ar ištirpintų dujų.4.1.1. TalpaBendra tokių aerozolių balionėlių talpa negali būti didesnė kaip 220 ml.4.1.2 DangaDanga turi būti iš plastiko ar kitokios tinkamos medžiagos pagamintas apsauginis apvalkalas, skirtas apsaugoti nuo lekiančių stiklo dalelių, aerozolių balionėliui atsitiktinai sudužus. Jis turi būti sukonstruotas taip, kad pripildytą ir 20 oC temperatūroje laikomą aerozolių balionėlį numetus ant betoninių grindų iš 1,8 m aukščio lekiančių stiklo dalelių nebūtų.4.1.3. Aerozolių balionėlio bandymų slėgisa) Aerozolių balionėliai, pripildomi suslėgtų ar ištirpintų dujų, turi išlaikyti mažiausiai 12 barų bandymo slėgį;b) aerozolių balionėliai, pripildomi suskystintų dujų, turi išlaikyti mažiausiai 10 barų bandymo slėgį.4.1.4. Pripildymasa) Aerozolių balionėliai, pripildyti suslėgtų dujų, esant 50 oC temperatūrai, neprivalo išlaikyti didesnį kaip 9 barų slėgį;b) aerozolių balionėliai, pripildyti ištirpintų dujų, esant 50 oC temperatūrai, neprivalo išlaikyti didesnį kaip 8 barų slėgį;c) aerozolių balionėliai, pripildyti suskystintų dujų ar suskystintų dujų mišinių, esant 20oC temperatūrai, neprivalo išlaikyti didesnį, nei pateikiamoje lentelėje nurodytas, slėgį:Bendra talpa, ml | Suskystintų dujų dalis mišinyje, masės % |20 | 50 | 80 |nuo 50 iki 80 | 3,5 baro | 2,8 baro | 2,5 baro |nuo 80 iki 160 | 3,2 baro | 2,5 baro | 2,2 baro |nuo 160 iki 220 | 2,8 baro | 2,1 baro | 1,8 baro |Šioje lentelėje nurodytos leistinos, esant 20 oC temperatūrai, slėgio ribos priklausomai nuo dujų procentinio kiekio.Slėgio ribos lentelėje nepateiktam procentiniam dujų kiekiui turi būti iš jos duomenų ekstrapoliuojamos.4.1.5. Skystosios fazės tūrisSkystosios fazės tūris, esant 50 oC temperatūrai, turi būti ne didesnis kaip 90 % grynosios talpos.4.2. Neapsaugoti stikliniai aerozolių balionėliaiNeapsaugoti stikliniai aerozolių balionėliai turi būti pripildomi vien tik suskystintų ar ištirpintų dujų.4.2.1. TalpaBendra tokių aerozolių balionėlių talpa negali būti didesnė kaip 150 ml.4.2.2. Aerozolių balionėlių bandymo slėgisAerozolių balionėlių bandymo slėgis turi būti lygus mažiausiai 12 barų.4.2.3. Pripildymasa) Aerozolių balionėliai, pripildyti ištirpintų dujų, esant 50 oC temperatūrai, neprivalo išlaikyti didesnį kaip 8 barų slėgį;b) aerozolių balionėliai, pripildyti suskystintų dujų, esant 20oC temperatūrai, neprivalo išlaikyti didesnį, nei pateikiamoje lentelėje nurodytas, slėgį:Bendra talpa, ml | Suskystintų dujų dalis mišinyje, masės % |20 | 50 | 80 |nuo 50 iki 70 | 1,5 baro | 1,5 baro | 1,25 baro |nuo 70 iki 150 | 1,5 baro | 1,5 baro | 1 baras |Šioje lentelėje nurodytos leistinos, esant 20 oC temperatūrai, slėgio ribos priklausomai nuo dujų procentinio kiekio.Slėgio ribos lentelėje nepateiktam procentiniam dujų kiekiui turi būti iš jos duomenų ekstrapoliuojamos.4.2.4. Skystosios fazės tūrisSuskystintų ar ištirpintų dujų pripildyto aerozolių balionėlio skystosios fazės tūris, esant 50o C temperatūrai, neturi būti didesnis kaip 90 % grynosios talpos.5. SPECIALIOSIOS NUOSTATOS PLASTIKINIAMS AEROZOLIŲ BALIONĖLIAMS5.1. Plastikiniams aerozolių balionėliams, kurie suirdami gali suskilti į šukes, taikomos tokios pačios nuostatos kaip ir neapsaugotiems stikliniams aerozolių balionėliams.5.2. Plastikiniams aerozolių balionėliams, kurie suirdami neskyla į šukes, taikomos tokios pačios nuostatos kaip ir apsauginę dangą turintiems aerozolių balionėliams.6. BANDYMAI6.1. Bandymų reikalavimai, kuriuos garantuoja už prekybą atsakingas asmuo6.1.1. Hidraulinis bandymas su tuščiais aerozolių balionėliais6.1.1.1. Metaliniai, stikliniai ar plastikiniai aerozolių balionėliai turi išlaikyti bandymą hidrauliniu slėgiu, kaip nurodyta 3.1.1, 4.1.3 ir 4.2.2 punktuose.6.1.1.2 Metaliniai aerozolių balionėliai, kuriuose atsiranda asimetriškų ar žymių deformacijų arba panašių pakitimų, turi būti pripažįstami netinkamais. Nedidelė simetriška pagrindo deformacija ar tokia pat deformacija, keičianti viršutinės apvalkalo dalies profilį, leidžiama su sąlyga, kad aerozolių balionėlis išlaiko ardantįjį bandymą.6.1.2. Tuščių metalinių aerozolių balionėlių bandymas ardančiuoju slėgiuUž prekybą atsakingas asmuo turi garantuoti, kad aerozolių balionėlius suardantis slėgis būtų ne mažiau kaip 20 % didesnis už nustatytą bandymų slėgį.6.1.3. Apsaugotų stiklinių aerozolių balionėlių numetimo bandymasGamintojas turi garantuoti, kad aerozolių balionėliai atitiktų 4.1.2 punkte nurodytus bandymo reikalavimus.6.1.4. Pripildytų aerozolių balionėlių individuali patikra6.1.4.1. a) Kiekvienas pripildytas aerozolių balionėlis panardinamas į vandens vonią. Vandens temperatūra ir panardinimo trukmė turi būti tokios, kad:- aerozolių balionėlio turinys galėtų pasiekti pastovią 50 oC temperatūrą arba- slėgis aerozolių balionėlyje pasiektų turinio sukuriamą slėgį, esant pastoviai 50 oC temperatūrai;b) bet kuris aerozolių balionėlis, kuriame atsirado regima pastovi deformacija ar nuotėkis, turi būti laikomas netinkamu.6.1.4.2. Tačiau už prekybą atsakingas asmuo, ėmęsis atsakomybės ir gavęs šios direktyvos 6 straipsnyje minėto komiteto sutikimą, gali taikyti bet kokią bandymų metodiką, kuri duoda rezultatą, lygiavertį gautam vandens vonios metodu.6.2. Patikros, kurią gali atlikti valstybės narės, pavyzdžiai6.2.1. Bandymas su tuščiais aerozolių balionėliaisBandymams naudojamu slėgiu 25 sekundes veikiami penki aerozolių balionėliai, atsitiktinai parinkti iš vienalytės 2500 nepripildytų aerozolių balionėlių partijos, t. y. gaminamų iš tų pačių medžiagų tuo pačiu nenutrūkstamos gamybos būdu, ar iš partijos, kurią sudaro per vieną valandą pagaminta produkcija.Jei kuris nors iš šių aerozolių balionėlių neišlaiko bandymo, iš tos pačios partijos atsitiktinės atrankos būdu paimama dešimt papildomų aerozolių balionėlių, su kuriais atliekamas tas pats bandymas.Jei kuris nors iš šių aerozolių balionėlių neišlaiko bandymo, visa partija laikoma netinkama naudojimui.6.2.2. Bandymai su pripildytais aerozolių balionėliaisPatikra, nustatant nelaidumą orui ir vandeniui turi būti atliekama, panardinant pakankamą pripildytų aerozolių balionėlių skaičių į vandens vonią. Vonios temperatūra ir panardinimo trukmė turi būti tokios, kad aerozolių balionėlio turinys galėtų pasiekti vienodą 50 oC temperatūrą bei galima būtų įsitikinti, kad aerozolių balionėlis nesuyra arba neįtrūksta.Bet kuri aerozolių balionėlių partija, neišlaikiusi šių bandymų, laikoma netinkama naudojimui.[1] OL 196, 1967 8 16, p. 1.[2] OL L 167, 1973 6 25, p. 1.--------------------------------------------------


Svarbus teisinis pranešimas

|

31986L0415

1986 m. liepos 24 d. Tarybos direktyva dėl žemės ūkio ir miškų ūkio ratinių traktorių valdymo įtaisų montavimo, išdėstymo, veikimo ir identifikavimo

Oficialusis leidinys L 240 , 26/08/1986 p. 0001 - 0018 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 13 tomas 15 p. 0238  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 13 tomas 15 p. 0238  CS.ES skyrius 13 tomas 008 p. 197  - 214 ET.ES skyrius 13 tomas 008 p. 197  - 214 HU.ES skyrius 13 tomas 008 p. 197  - 214 LT.ES skyrius 13 tomas 008 p. 197  - 214 LV.ES skyrius 13 tomas 008 p. 197  - 214 MT.ES skyrius 13 tomas 008 p. 197  - 214 PL.ES skyrius 13 tomas 008 p. 197  - 214 SK.ES skyrius 13 tomas 008 p. 197  - 214 SL.ES skyrius 13 tomas 008 p. 197  - 214

		Tarybos direktyva1986 m. liepos 24 d.dėl žemės ūkio ir miškų ūkio ratinių traktorių valdymo įtaisų montavimo, išdėstymo, veikimo ir identifikavimo(86/415/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 100 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [1],atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [2],kadangi techniniai reikalavimai, kuriuos ratiniai žemės ir miškų ūkio traktoriai privalo atitikti pagal nacionalinius įstatymus, siejasi, inter alia, su valdymo įtaisų montavimu, išdėstymu, veikimu ir identifikavimu;kadangi šie reikalavimai pavienėse valstybėse narėse skiriasi; kadangi dėl to būtina, kad visos valstybės narės nustatytų vienodus reikalavimus arba papildydamos jose galiojančias nuostatas, arba pakeisdamos jas naujomis, visų pirma norint sudaryti galimybę, kad EEB tipo patvirtinimo tvarka, kuri reglamentuojama 1974 m. kovo 4 d. Tarybos direktyvoje 74/150/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių ratinių žemės ūkio ar miškų ūkio traktorių tipo patvirtinimą, suderinimo [3] su paskutiniais pakeitimais, padarytais Ispanijos ir Portugalijos stojimo aktu, galėtų būti taikoma kiekvienam traktoriaus tipui;kadangi šių reikalavimų derinimas – tai akivaizdus saugos veiksnys, o valdymo įtaisų išdėstymas ir jiems žymėti naudojami simboliai leidžia panaikinti problemą, susijusią su nurodymu įvairiomis kalbomis;kadangi nacionalinių įstatymų, susijusių su ratiniais žemės ir miškų ūkio traktoriais, derinimas sąlygoja tai, jog valstybės narės pripažįsta vienos kitų tikrinimus, kuriuos jos atliko laikydamosi bendrų reikalavimų,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnis1. "Žemės ir miškų ūkio traktorius" – tai bet kokia ne mažiau kaip dviejų ašių motorinė ratinė arba vikšrinė transporto priemonė, kurios pagrindinė paskirtis yra teikti traukos jėgą ir kuri specialiai suprojektuota vilkti, stumti, vežti arba varyti žemės ūkyje ir miškų ūkyje naudojamus tam tikrus padargus, mašinas arba priekabas. Traktorius gali būti pritaikytas kroviniams ir keleiviams vežti.2. Ši direktyva taikoma tik šio straipsnio 1 dalyje apibrėžtiems dviejų ašių traktoriams su pneumatinėmis padangomis, kurių didžiausias projektinis greitis yra ne mažesnis kaip 6 km/h ir ne didesnis kaip 30 km/h.2 straipsnisJokia valstybė narė negali atsisakyti suteikti traktoriui EEB tipo patvirtinimą ar nacionalinį tipo patvirtinimą, atsisakyti ar uždrausti traktorių prekybą, juos registruoti, pradėti eksploatuoti ar naudoti dėl priežasčių, susijusių su traktoriaus valdymo įtaisų montavimu, išdėstymu, veikimu ir identifikavimu, jeigu šie įtaisai atitinka I, II, III ir IV prieduose nustatytus reikalavimus.3 straipsnisŠi direktyva neturi įtakos valstybių narių teisei – deramai atsižvelgiant į Sutartį – nustatyti reikalavimus, kuriuos jos laiko būtinais užtikrinant, kad darbuotojai būtų apsaugoti, kai jie dirba su atitinkamais traktoriais, jeigu tai nereiškia, jog traktoriai modifikuojami šioje direktyvoje nenurodytu būdu.4 straipsnisBet kokie pakeitimai, būtini priedų reikalavimus derinant su technikos pažanga, priimami laikantis Direktyvos 74/150/EEB 13 straipsnyje nustatytos tvarkos.5 straipsnis1. Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję ne vėliau kaip iki 1987 m. spalio 1 d., įgyvendina šią direktyvą. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.2. Valstybės narės užtikrina, kad pagrindinių nacionalinės teisės nuostatų, kurias jos priima šios direktyvos taikymo srityje, tekstai būtų perduoti Komisijai.6 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1986 m. liepos 24 d.Tarybos varduPirmininkasA. Clark[1] OL C 172, 1981 7 13, p. 108.[2] OL C 189, 1981 7 30, p. 15.[3] OL L 84, 1974 3 28, p. 10.--------------------------------------------------I PRIEDASAPIBRĖŽIMAI, PARAIŠKA PATVIRTINTI EEB TIPĄ, EEB TIPO PATVIRTINIMAS1. APIBRĖŽIMAI1.1. Traktoriaus tipas"Traktoriaus tipas pagal jo valdymo įtaisų montavimą, išdėstymą, veikimą ir identifikavimą" – tai traktoriai, nesiskiriantys pagrindiniais požymiais, susijusiais su valdymo įtaisų tarpusavio sąranka, kuri gali turėti įtakos išdėstant ir identifikuojant valdymo įtaisus.1.2. Valdymo įtaisas"Valdymo įtaisas" – tai kiekviena dalis, kurią tiesiogiai paveikus galima keisti traktoriaus arba bet kokios su juo sujungtos įrangos būseną arba veikimą.2. PARAIŠKA TVIRTINTI EEB TIPĄ2.1. Paraišką patvirtinti traktoriaus tipą pagal traktoriaus valdymo įtaisų montavimą, išdėstymą, veikimą ir identifikavimą turi įteikti traktoriaus gamintojas arba jo įgaliotasis atstovas.2.2. Su paraiška turi būti įteiktos trys traktoriaus dalių, kurioms taikomi šios direktyvos reikalavimai, aprašo kopijos (nuotraukos arba brėžiniai).2.3. Techninei tarnybai, atsakingai už tipo tvirtinimo bandymus, turi būti pristatytas reprezentacinis traktoriaus tipas, kuris turi būti tvirtinamas, arba traktoriaus dalis ar jo dalys, kurios laikomos svarbiomis šioje direktyvoje nustatytiems tikrinimams atlikti.3. EEB TIPO PATVIRTINIMASPrie EEB tipo patvirtinimo sertifikato turėtų būti pridėtas V priede nurodytą pavyzdį atitinkantis sertifikatas.--------------------------------------------------II PRIEDASTECHNINIAI REIKALAVIMAI1. BENDRIEJI REIKALAVIMAI1.1. Valdymo įtaisai turi būti lengvai pasiekiami, neturi kelti grėsmės vairuotojui, kuris turi pajėgti juos lengvai ir be jokios pavojaus junginėti; valdymo įtaisai turi būti suprojektuoti ir išdėstyti ar apsaugoti taip, kad nebūtų įmanoma netyčia įjungti valdymo įtaiso arba atsitiktinai padaryti judesio ar atlikti kokio nors kito veiksmo, kuris gali būti pavojingas.1.2. Kai valdymo įtaisai identifikuojami simboliais, šie turi atitikti III priede nurodytus simbolius.1.3. Kitokius nei nurodyti III priede simbolius galima naudoti kitiems tikslams, jeigu negresia pavojaus šiuos simbolius supainioti su tame priede pateiktaisiais.1.4. Simboliai laikomi atitinkančiais reikalavimus, jeigu paisoma IV priede pateikto matmenų proporcingumo.1.5. Simboliai turi būti ant valdymo įtaisų arba greta jų.1.6. Simboliai, palyginti su jų buvimo paviršiumi, turi aiškiai išryškėti.1.7. Valdymo įtaisai turi atitikti konkrečius reikalavimus, jeigu jie taikomi, 2 skyriuje nustatytus valdymo įtaisams montuoti, išdėstyti, veikti ir identifikuoti. Galima laikytis ir kitų taisyklių, jeigu gamintojas pateikia įrodymų, kad šių nuostatos, palyginti su šioje direktyvoje nurodytais reikalavimais, yra bent lygiavertės.2. SPECIALŪS REIKALAVIMAI2.1. Variklio paleidimo valdymasTuri būti neįmanoma paleisti variklio, jeigu iškyla pavojus, kad dėl to traktorius gali judėti nevaldomas.Tariama, kad šio reikalavimo laikomasi, jeigu variklio negalima paleisti:- kai pavarų perjungimo svirtis neperjungta į neutralią padėtį arba kai neįjungta neutrali pavara, arba- kai pasirinkimo svirtis neperjungta į neutralią padėtį arba kai neįjungta neutrali pavara, arba- kai neišjungtas sankabos mechanizmas, arba- kai hidrostatinis įtaisas neperjungtas į neutralią padėtį arba kai nesumažintas jo slėgis, arba- kai hidraulinės transmisijos įjungimo įtaisas automatiškai nepersijungia į neutralią padėtį.2.2. Variklio išjungimo įtaisasŠį įtaisą paveikus nedidele fizine jėga, variklis turi sustoti; šiuo įtaisu sustabdytas variklis savaime vėl įsijungti negali.Kad variklio išjungimo įtaisas nebūtų painiojamas su paleidimo įtaisu, pirmasis turi aiškiai ryškėti, palyginti su fonu ir su kitais valdymo įtaisais. Kai išjungimo įtaisas įjungiamas mygtuku, šis turi būti raudonos spalvos.2.3. DIFERENCIALO BLOKAVIMO MECHANIZMASJeigu šis mechanizmas sumontuotas, jį identifikuoti yra privalu. Diferencialo blokavimo mechanizmo įjungimo būdas, jeigu jis nėra akivaizdus šio mechanizmo įrengimo vietoje, turi būti aiškiai pažymėtas.2.4. Tritaškio kėlimo mechanizmo valdymas2.4.1. Tritaškio kėlimo mechanizmo valdymo įtaisai turi būti įrengti taip, kad būtų užtikrinta galimybė saugiai atlikti kėlimo ir nuleidimo veiksmus, ir (arba) automatinės sukabinimo dalys prie kėlimo įrangos tvirtinamųjų įtaisų turėtų būti montuojamos taip, kad operatoriui nereikėtų būti tarp traktoriaus ir įrangos. Turi būti nurodoma, kad toks valdymo įtaisas sumontuotas.2.4.2. Tariama, kad saugos reikalavimų prie traktoriaus prikabintai įrangai pakelti ir nuleisti yra laikomasi, jeigu nepažeistos šios sąlygos:2.4.2.1. Pagrindiniai valdymo įtaisaiPagrindiniai valdymo įtaisai ir kiekviena jungtis sumontuoti taip, kad operatorius negalėtų jų pasiekti stovėdamas ant žemės tarp traktoriaus ir pakabinto padargo, arba turi būti sumontuoti išoriniai valdymo įtaisai.2.4.2.2. Išoriniai valdymo įtaisai2.4.2.2.1. Valdymo įtaisai turi būti išdėstyti taip, kad operatorius galėtų įjungti juos būdamas nepavojingoje vietoje, pavyzdžiui, kai tritaškio hidraulinio keltuvo valdymo įtaisai arba papildomi kėlimo mechanizmo valdymo įtaisai įrengiami už vertikalių plokštumų, kurias suformuoja užpakalinių sparnų vidinės sienelės,ir2.4.2.2.2. Tritaškis hidraulinis kėlimo mechanizmas įjungiamas valdymo įtaisais, kuriuos įjungus kėlimo mechanizmas kaskart pasislenka ne daugiau kaip 100 mm. Šiuo atveju matavimo taškai – tai tritaškio prikabinimo įtaiso apatinės svirties sujungimo taškai,arba2.4.2.2.3. Tritaškis hidraulinis kėlimo mechanizmas įjungiamas valdymo įtaisais, kurie veikia, kai įsijungia automatinis valdymo įtaisas.2.4.2.3. Siauravėžiai traktoriaiVienos varančiosios ašies nekintamos tarpvėžės traktorių, kurių tarpvėžė ne didesnė kaip 1150 mm, arba reguliuojamos tarpvėžės traktorių, kuriems negalima nustatyti siauresnės kaip 1150 mm tarpvėžės, pagrindiniai valdymo įtaisai turi būti išdėstyti priešais vertikalią plokštumą, kertančią sėdynės atskaitos tašką, kai sėdynė nustatyta vidurinėje padėtyje;2.4.2.4. Galimi ir kiti deriniai, jeigu gamintojas pateikia įrodymų, kad šie, palyginti su 2.4.2.1, 2.4.2.2 ir 2.4.2.3 papunkčiuose nurodytais reikalavimais, yra bent lygiaverčiai.--------------------------------------------------III PRIEDASSIMBOLIAI1. Variklio paleidimo valdymas+++++ TIFF +++++2. Variklio sūkių valdymas+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++Reikšmė: tolydinis sukamasis kitimas | tolydinis tiesinis kitimas |3. Variklio sustabdymo įtaisas+++++ TIFF +++++(Kibirkštinio uždegimo variklio ir uždegimo nuo suspaudimo variklio)4. Stovėjimo stabdžio valdymas+++++ TIFF +++++5. Diferencialo blokavimo įtaisas+++++ TIFF +++++6. Darbo veleno sankabos valdymas+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++Reikšmė: jungta | išjungta |7. Darbo veleno jungiklis ir (arba) sūkių selektorius+++++ TIFF +++++Reikšmė: velenas išjungtas ir neveikia+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++Reikšmė: velenas veikia, tačiau neįjungtas | velenas įjungtas ir veikia |Įsidėmėti:šie simboliai – tai dviejų greičių darbo veleno jungiklio ir veleno sūkių selektoriaus simboliai. 1 simbolyje selektorius yra neutralioje padėtyje ir išjungtas; 2 simbolyje darbo velenas nustatytas 1000 sūkių per minutę, tačiau jis neįjungtas, o 3 simbolyje darbo velenas įjungtas ir veikia 1000 sūkių per minutę greičiu.8. Kėlimo mechanizmo valdymo įtaisas+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++Reikšmė: mechanizmas pakeltas | mechanizmas nuleistas |9. Elektros tiekimo agreguojamoms mašinoms nuotolinio valdymo jungiklis+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++Reikšmė: įjungta | išjungta |10. Priekinių artimųjų šviesų jungiklis+++++ TIFF +++++11. Posūkių rodiklių jungiklis+++++ TIFF +++++12. Avarinio signalizavimo įtaisas+++++ TIFF +++++13. Pagrindinis apšvietimo jungiklis+++++ TIFF +++++14. Priekinių gabarito (šoninių) žibintų jungiklis+++++ TIFF +++++15. Priekinių tolimųjų šviesų jungiklis+++++ TIFF +++++16. Priekinių rūko žibintų jungiklis+++++ TIFF +++++17. Užpakalinių rūko žibintų jungiklis+++++ TIFF +++++18. Stovėjimo žibinto (-ų) jungiklis+++++ TIFF +++++19. Darbo žibintų jungiklis+++++ TIFF +++++20. Priekinio stiklo valytuvų jungiklis+++++ TIFF +++++21. Garsinis signalas+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------IV PRIEDASIII PRIEDE NURODYTŲ SIMBOLIŲ PAGRINDINIO MODELIO KONSTRUKCIJA+++++ TIFF +++++Pagrindinis modelisPagrindinis modelis sudarytas:1) iš pagrindinio 50 mm x 50 mm kvadrato, a matmuo lygus originalo vardiniam matmeniui a;2) iš 56 mm skersmens pagrindinio skritulio, kurio paviršiaus plotas beveik lygus pagrindinio kvadrato (1) plotui;3) iš 50 mm skersmens kito skritulio, įbrėžto į pagrindinį kvadratą (1);4) iš kito kvadrato, kurio statūs kampai yra virš pagrindinio skritulio (2) ir kurio kraštinės lygiagrečios pagrindinio kvadrato (1) kraštinėms;5) ir 6) iš dviejų stačiakampių, kurių plotas toks pat kaip ir pagrindinio kvadrato (1); jų atitinkamos kraštinės statmenos ir kiekviena iš kraštinių nubrėžta taip, kad simetriškai nutolusiuose taškuose kirstų kitoje pusėje esančias pagrindinio kvadrato kraštines;7) iš trečio kvadrato, kurio kraštinės eina per pagrindinio kvadrato (1) bei pagrindinio skritulio (2) kirtimosi taškus, yra pasvirusios 45 º kampu ir dėl to formuojančios pagrindinio modelio didžiausius horizontalius ir vertikalius matmenis;8) iš netaisyklingojo aštuonkampio, suformuoto linijomis, kurios kvadrato (7) atžvilgiu pasvirusios 30 º kampu.Pavyzdinis modelis nubrėžtas 12,5 mm tinklelyje, sutampančiame su pagrindiniu kvadratu (1).--------------------------------------------------V PRIEDASPAVYZDYSDidžiausias formatas: DIN A4 (210 mm x 297 mm)+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


Svarbus teisinis pranešimas

|

31973L0362

1973 m. lapkričio 19 d. Tarybos direktyva dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su ilgio matais, suderinimo

Oficialusis leidinys L 335 , 05/12/1973 p. 0056 - 0063 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 13 tomas 3 p. 0173  specialusis leidimas graikų k.: skyrius 13 tomas 2 p. 0146  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 13 tomas 3 p. 0173  specialusis leidimas ispanų kalba: skyrius 13 tomas 3 p. 0098  specialusis leidimas portugalų kalba skyrius 13 tomas 3 p. 0098  CS.ES skyrius 13 tomas 002 p. 19  - 26 ET.ES skyrius 13 tomas 002 p. 19  - 26 HU.ES skyrius 13 tomas 002 p. 19  - 26 LT.ES skyrius 13 tomas 002 p. 19  - 26 LV.ES skyrius 13 tomas 002 p. 19  - 26 MT.ES skyrius 13 tomas 002 p. 19  - 26 PL.ES skyrius 13 tomas 002 p. 19  - 26 SK.ES skyrius 13 tomas 002 p. 19  - 26 SL.ES skyrius 13 tomas 002 p. 19  - 26

		Tarybos direktyva1973 m. lapkričio 19 d.dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su ilgio matais, suderinimo(73/362/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį ir ypač į jos 100 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę,atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę,kadangi valstybėse narėse ilgio matų konstrukcijos ir kontrolės metodai priklauso nuo privalomųjų nuostatų, kurios skiriasi įvairiose valstybėse narėse ir todėl trukdo prekybai šiomis matavimo priemonėmis; kadangi dėl to yra būtina šias nuostatas suderinti;kadangi 1971 m. liepos 26 d. [1] priimta Tarybos direktyva dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su bendromis matavimo priemonių ir metrologinės kontrolės metodų nuostatomis, suderinimo numato matavimo priemonių EEB modelio patvirtinimą ir EEB pirminės patikros tvarką; kadangi pagal šią direktyvą turėtų būti nustatomi techniniai reikalavimai ilgio matams, siekiant, kad, juos patikrinus ir paženklinus numatytais žymenimis ir ženklais, būtų galima importuoti, pateikti į rinką ir laisvai naudoti,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisŠi direktyva taikoma priede apibūdintiems ilgio matams.2 straipsnisTie ilgio matuokliai, kurie gali būti žymimi EEB žymenimis ir ženklais yra aprašomi priede. Jiems taikomas EEB modelio patvirtinimas ir jie yra pateikiami EEB pirminei patikrai.3 straipsnisNė viena valstybė narė negali atsisakyti, drausti ar riboti EEB modelio patvirtinimo ženklu ir EEB pirminės patikros žymeniu pažymėtų ilgio matų pateikimo į rinką ar jų naudojimo.4 straipsnis1. Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie įsigalioję per aštuoniolika mėnesių nuo pranešimo apie šią direktyvą, ją įgyvendina, ir apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.2. Valstybės narės užtikrina, kad šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstai būtų pateikti Komisijai.5 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1973 m. lapkričio 19 d.Tarybos varduPirmininkasIb Frederiksen[1] OL L 202, 1971 9 6, p. 1.--------------------------------------------------PRIEDAS1. Apibrėžimai1.1. Ilgio matai yra matavimo priemonės, turinčios skalės žymes, atstumai tarp kurių yra pateikiami įteisintais ilgio vienetais.1.2. Ilgio mato vardinis ilgis yra atstumas, pagal kurį įvardijamas šis matas.1.3. Pagrindinės skalės žymės yra dvi žymės, atstumas tarp kurių išreiškia vardinį mato ilgį.1.4. Ilgio mato skalė yra sudaryta iš pagrindinių ir kitų skalės žymių.1.5. Ilgio matas yra apibūdinamas kaip:1.5.1. – galinis ilgio matas, kai pagrindines skalės žymes sudaro du paviršiai;1.5.2. – brūkšninis ilgio matas, kai pagrindines skalės žymes sudaro du brūkšniai, skylutės ar žymės;1.5.3. – sudėtinis ilgio matas, kai viena iš pagrindinių skalės žymių yra paviršius, o kita – brūkšnys, skylutė arba žymė.2. MedžiagosIlgio matai ir jų papildomi įtaisai yra gaminami iš medžiagų, kurios normaliomis sąlygomis yra pakankamai patvarios, stabilios ir atsparios aplinkos poveikiams.Naudojamų medžiagų kokybė turi atitikti toliau nurodytus reikalavimus:2.1. Normaliai naudojant, kai temperatūra didesnė ar mažesnė už pamatinę temperatūrą ne daugiau nei 8 °C, ilgio pokytis yra ne didesnis negu didžiausia leidžiamoji paklaida.2.2. Matams, kurie turi būti naudojami veikiant tam tikrai įtempimo jėgai, tos jėgos sumažėjimas ar padidėjimas 10 % nesukelia ilgio pokyčio, viršijančio didžiausią leidžiamąją paklaidą.3. Konstrukcija3.1. Ilgio matai ir jų papildomi įtaisai turi būti patikimai ir vientisai sukonstruoti bei visiškai užbaigti.3.2. Ilgio matų skersinis pjūvis turi būti tokių matmenų ir formos, kad esant normalioms naudojimo sąlygoms būtų galima išmatuoti tikslumu, nustatytu tai tikslumo klasei, kuriai priklauso tam tikras matas.3.3. Galinių ilgio matų darbiniai paviršiai turi būti plokšti. Šie darbiniai paviršiai ir brūkšniai turi būti statmeni išilginei mato ašiai.3.4. Galinių ar sudėtinių ilgio matų, pagamintų iš medienos ar kitokios medžiagos, kurios atsparumas dilimui lygus ar mažesnis nei medienos, darbiniame paviršiuje turi būti atsparios dilimui ir smūgiams apkabos arba antgaliai, tinkamai patvirtinti prie mato.3.5. Papildomi įtaisai, tokie kaip vienas ar keli nejudamai pritvirtinti arba slankieji kabliai, žiedai, rankenėlės, plokštelės, smeigės, liežuvėliai, susukimo įtaisai arba nonijai, palengvinantys bei išplečiantys mato naudojimo galimybes, ir naudotini tik su sąlyga, jei jie neįneša painiavos. Jie suprojektuojami ir pritvirtinami prie mato tokiu būdu, kad tinkamai naudojant matą praktiškai nepadidina matavimo neapibrėžties.3.6. Brūkšniniai matai turi būti gaminami taip, kad juos ištempus ant plokščio paviršiaus, jų briaunos būtų tiesios ir lygiagrečios.3.7. Brūkšninių matų susukimo įtaisai turi būti gaminami taip, kad nesukeltų juostos liekamosios deformacijos.4. Padalos ir skaitinės žymės4.1. Padalos ir skaitinės žymės turi būti ryškios, taisyklingos, neištrinamos ir padarytos taip, kad būtų galima tiksliai, lengvai ir nedviprasmiškai perskaityti.4.2. Skalės padalos vertė yra pateikiama 1 × 10n, 2 × 10n arba 5 × 10n metrai, kai "n" yra teigiamas arba neigiamas sveikasis skaičius arba nulis.Padalos vertė turi būti lygi:- 1 cm ant matų, kurių vardinis ilgis yra mažesnis arba lygus 2 m,- 10 cm, jeigu vardinis ilgis viršija 2 m, bet yra mažesnis nei 10 m,- 20 cm, jeigu vardinis ilgis viršija arba yra lygus 10 m, bet yra mažesnis nei 50 m,- 50 cm, jeigu vardinis ilgis viršija arba yra lygus 50 m.Tačiau konkrečiais naudojimo atvejais šios vertės gali būti viršijamos. Tokie atvejai turi būti pagrįsti prašant patvirtinti modelį bei ant mato nurodant konkrečią jo paskirtį, dėl kurios jis yra užsakomas.4.3. Kai skalės žymės yra brūkšniai, jie turi būti tiesūs, statmeni ilgio mato ašiai, visi vienodo storumo ir ištisiniai. Brūkšnių ilgis turi būti susijęs su atitinkamu matavimo vienetu. Brūkšniai turi sudaryti aiškią ir ryškią skalę, o jų storis neturi trukdyti matavimo tikslumui.4.4. Kai kurios skalės dalys, ypač arčiau galų, gali būti suskirstytos į dešimtaines skalės padalų dalis, taikomas visam matui. Tokiu atveju sumažintų skalės padalų srityse brūkšniai gali būti plonesni negu likusioje mato dalyje.4.5. Skalės žymės taip pat gali būti skylutės, jei skalės padalos vertė viršija arba yra lygi vienam centimetrui, arba kitos žymės, jei skalės padalos vertė viršija arba lygi vienam decimetrui, su sąlyga, kad šios žymės užtikrina pakankamai tikslų rodmenį, atsižvelgiant į tikslumo klasę, kuriai priklauso matas.4.6. Skaitinės žymės gali būti ištisinės arba pasikartojančios. 4.4 punkte nurodytu atveju sumažintos skalės padalos vertės srityje skaitinės žymės gali skirtis nuo likusios mato dalies skaitinių žymių. Skaičių vieta, matmenys, forma, spalva ir kontrastas turi būti priderinami prie skalės ir susijusių skalės žymių.Nežiūrint į 4.2 punkte nustatytą skalės padalos vertę, skaitinės skalės žymės turi būti pateikiamos metrais, decimetrais, centimetrais arba milimetrais, nenurodant atitinkamo simbolio.Skaitinių žymių skaičius turi būti toks, kad būtų galima nedviprasmiškai suprasti rodmenį.Kai skaitinės žymės vienetas yra ne metras, metrinės skalės žymės gali būti pažymėtos metrais. Prie metrus žyminčių skaičių turi būti rašomas simbolis "m".Be to, prieš tai esančių metrų skaičius tokiu pačiu būdu gali būti pakartojamas priešais kitas sunumeruotas skalės žymes.Kai padalos vertė brūkšninėje skalėje yra žymima 2 × 10n ir yra ne mažesnė nei 2 centimetrai, visos skalės žymės turi būti numeruojamos.4.7. Kai ant mato yra daugiau nei viena skalė, skalės padalos gali būti skirtingos, ir numeravimas gali didėti ta pačia arba priešinga kryptimi.5. Vardinis ilgis5.1. Vardinis matų ilgis prilygsta vienai iš toliau pateikiamų verčių: 0,5 − 1 − 1,5 − 2 − 3 − 4 − 5 m arba pilnajam 5 metrų kartotiniui.5.2. Tačiau konkrečiais naudojimo atvejais gali būti leidžiamos kitos vertės su sąlyga, kad poreikis naudoti tokio vardinio ilgio matą yra pagrindžiamas prašant patvirtinti modelį ir ant mato nurodoma konkreti jo paskirtis, dėl kurios matas yra užsakomas.5.3. Kai kurių 5.1 punkte minimų vardinių ilgių neleidžiama naudoti matams, apibūdintiems 9.4.2 punkte.6. Įrašai6.1. Ant ilgio matų daromi šie įrašai:6.1.1. Visais atvejais privalomi įrašai:6.1.1.1. vardinis ilgis;6.1.1.2. gamintojo identifikavimo ženklas ar jo firmos pavadinimas;6.1.1.3. tikslumo klasė: I, II arba III;6.1.1.4. EEB modelio patvirtinimo ženklas.6.1.2. Tik tam tikrais atvejais būtini įrašai:6.1.2.1. pamatinė temperatūra, jei yra kitokia nei 20 °C;6.1.2.2. įtempimo jėga;6.1.2.3. konkreti mato paskirtis, dėl kurios jis yra užsakomas, 4.2 ir 5.2 punktuose pateiktais atvejais.6.2. Vardinis ilgis, tempimo jėga ir temperatūra yra išreiškiami matavimo vienetais, patvirtintais 1971 m. spalio 18 d. Tarybos direktyva [1] dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su matavimo vienetais, suderinimo, arba vienu iš jų dešimtainių kartotinių arba dalinių matavimo vienetų, po kurių seka atitinkamas teisėtas simbolis.6.3. Visi šie įrašai daromi matomoje vietoje ir įskaitomai, įrašą pradedant nuo mato pradžios.6.4. Gamintojas savo atsakomybe gali nurodyti medžiagos, iš kurios pagamintas matas, šiluminio plėtimosi koeficientą: α=….6.5. Taip pat ant matų gali būti nurodoma kita, ne metrologinės kilmės informacija, numatyta reglamente arba patvirtinta kompetentingos valstybės institucijos.6.6. Jei įrašai nėra kodiniai, jie turi būti daromi valstybinėmis paskirties valstybių narių kalbomis.6.7. Reklaminiai įrašai ant ilgio matų gali būti daromi su sąlyga, jei jų užrašymo vieta nepažeidžia 6.8 punkte pateiktų nuostatų.6.8. Įrašai, tarp jų ir reklaminiai, yra išdėstomi taip, kad jokiu būdu netrukdytų priemonę naudoti kaip matą. Privalomieji įrašai, išskyrus EEB modelio patvirtinimo ženklą, ir reklaminiai įrašai turi būti daromi ant pavyzdžio, kuris turi gauti EEB modelio patvirtinimą.7. Didžiausia leidžiamoji paklaida7.1. Pagal tikslumo laipsnį šioje direktyvoje apibūdinti ilgio matai yra skirstomi į tris klases, žymimas I, II ir III.EEB pirminės ilgio matų patikros metu, vardinio ilgio arba atstumo tarp bet kurių dviejų ilgio mato skalės žymių didžiausia leidžiamoji paklaida, teigiama arba neigiama, yra išreiškiama kaip matuojamojo ilgio funkcija, milimetrais, pagal formulę (a + b L), kai:- L yra matuojamasis ilgis,- "a"ir"b"yra koeficientai, nustatyti kiekvienai tikslumo klasei pagal šią lentelę:Tikslumo klasė | a | b |I | 0,1 | 0,1 |II | 0,3 | 0,2 |III | 0,6 | 0,4 |7.2. Tačiau skalės padalos ilgio teigiama arba neigiama didžiausia leidžiamoji paklaida, ir dviejų gretimų padalų ilgių "i" didžiausias leidžiamasis skirtumas turi būti nustatomi kiekvienai tikslumo klasei pagal šią lentelę:matuojamas padalos ilgis "i" | didžiausia leidžiamoji paklaida arba skirtumas pagal tikslumo klases, mm |I | II | III |i ≤ 1 mm | 0,1 | 0,2 | 0,3 |1 mm < i ≤ 1 cm | 0,2 | 0,4 | 0,6 |1 cm < i ≤ 1 dm | 0,3 | 0,5 | 0,9 |7.3. Taip pat galinio arba sudėtinio ilgio mato galinės padalos, apribotos paviršiumi, ilgio teigiama arba neigiama didžiausia leidžiamoji paklaida turi būti padidinama:- 0,1 mm I tikslumo klasės matams,- 0,2 mm II tikslumo klasės matams,- 0,3 mm III tikslumo klasės matams.7.4. Naudojamų matų didžiausia leidžiamoji paklaida turi būti dvigubai didesnė už pirminės patikros didžiausią leidžiamąją paklaidą, nurodytą 7.1 punkte.7.5. Didžiausia leidžiamoji paklaida priklauso nuo šių pamatinių matavimo sąlygų:7.5.1. Paprastai nustatoma 20 °C pamatinė temperatūra. Tačiau tam tikriems 9 punkte apibūdintiems matams išimties tvarka gali būti taikoma kitokia pamatinė temperatūra.7.5.2. Ilgio matai, kurių įtempimo jėga yra nurodoma 9 punkte, turi būti tikrinami ištiesus matą visu ilgiu horizontalioje plokštumoje. Matavimas atliekamas be trinties ir įtempus matą jėga, nurodyta ant to mato.8. Patikros žymenysKiekvienas ilgio matas turi būti konstruojamas taip, kad ant jo būtų galima uždėti patikros žymenis, nustatytus 1971 m. liepos 26 d. Tarybos direktyva dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su bendromis matavimo priemonių ir metrologinės kontrolės metodų nuostatomis, suderinimo. Šiam tikslui mato pradžioje turi būti paliekama vietos.9. Įvairūs šioje direktyvoje paminėti ilgio matai9.1. Stiklo pluošto ir plastikiniai galiniai, brūkšniniai arba sudėtiniai ilgio matai, juostiniai matai.Vardinis ilgis – tarp 0,5 ir 50 metrų.Turi būti nurodoma beveik 20 N įtempimo jėga.Prie galinių ir sudėtinių matų laisvųjų galų pritvirtinamos dilimui atsparios apkabos arba antgaliai.Šie matai priklauso I, II arba III tikslumo klasei.9.2. Matai yra pagaminti kaip atskiri nelankstūs arba pusiau lankstūs dariniai iš metalo arba iš kitokios medžiagos (matavimams, kurie nereikalauja ypatingo atidumo).Vardinis ilgis – tarp 0,5 ir 5 metrų.Šie matai priklauso II tikslumo klasei.9.3. Iš metalo arba kitokios medžiagos pagaminti sulankstomi matai.Vardinis ilgis – tarp 0,5 ir 5 metrų.Dalys tarp sujungimų yra vienodo ilgio.Jų sujungimas ir išlyginimas ištiestoje padėtyje turi būti užtikrinamas efektyviu įtaisu, sukonstruotu taip, kad jungtis nesąlygotų paklaidos, viršijančios 0,3 mm matams, priklausantiems I ir II tikslumo klasei ir 0,5 mm matams, priklausantiems III tikslumo klasei.Šie matai priskiriami I, II arba III tikslumo klasei.9.4. Matai iš plieninės juostelės9.4.1. Maži galiniai, brūkšniniai arba sudėtiniai ilgio matai su susukimo įtaisu.Vardinis ilgis – tarp 0,5 ir 5 metrų.Šie matai gali būti dėkle, kurio vienas iš matmenų gali būti įskaičiuojamas į mato ilgį, ypač vidinių matmenų matavimams.Prie laisvojo šių matų galo turi būti pritvirtinamas nejudantis arba slankusis kabliukas arba liežuvėlis.Šie matai priskiriami I arba II tikslumo klasei.9.4.2. Dideli galiniai arba brūkšniniai ilgio matai, skirti matuoti ilgius, didesnius nei vardinis mato ilgis.Vardinis ilgis: 5, 10, 20, 50, 100 arba 200 metrų.Įtempimo jėga, beveik 50 N, turi būti nurodoma ant mato.Abiejuose šių matų galuose turi būti rankenėlės arba žiedai.Jei rankenėlės įskaičiuojamos į vardinį ilgį, jos turi būti sukonstruotos taip, kad jų jungtis nesąlygotų matavimo paklaidos.Šie matai priskiriami I arba II tikslumo klasei.9.4.3. Dideli brūkšniniai arba sudėtiniai ilgio matai su susukimo įtaisu nėra skirti didesniems nei vardinis mato ilgis matavimams.Vardinis ilgis – tarp 5 ir 100 metrų.Įtempimo jėga, beveik 50 N, turi būti nurodoma ant mato.Prie laisvojo galo yra tvirtinama rankenėlė arba žiedas, kurių ilgis neturi būti įskaičiuojamas į vardinį mato ilgį.Šie matai priskiriami I arba II tikslumo klasei.9.4.4. Sudėtiniai juostiniai panardinamieji matuokliai su grimzdikliais, naudojami skysčio lygiui matuoti.Vardinis ilgis – tarp 5 ir 50 metrų.Pamatinė temperatūra tam tikrais atvejais gali būti mažesnė ar didesnė nei 20 °C.Įtempimo jėga turi būti nurodoma ant mato. Ši įtempimo jėga turi būti lygi grimzdiklio svoriui. Grimzdiklio masė turi būti nurodoma ant jo paties.Skalę pradedanti pagrindinė žymė turi būti pažymėta prie atitinkamos formos grimzdiklio pagrindo. Grimzdiklis turi būti pakankamai sunkus, kad taisyklingai ištemptų juostelę. Jis turi būti pagamintas iš medžiagos, nekibirkščiuojančios smūgio metu.Grimzdiklis turi būti pritvirtinamas prie juostelės tvirtai arba su galimybe nuimti taip, kad šis tvirtiklis arba jungtis nesąlygotų matavimo paklaidos.Visas juostelės ilgis turi būti sugraduojamas milimetrais ir šis žymėjimas turi būti tęsiamas ant plokščiosios grimzdiklio pusės.Prie kito mato galo gali būti pritvirtinamas susukimo įtaisas.Šie matai priskiriami I arba II tikslumo klasei.Tačiau didžiausia leidžiamoji paklaida, kai matavimo priemonė yra naudojimo padėtyje su grimzdikliu, niekada neturi būti mažesnė nei 0,6 mm.9.5. Metaliniai vientisi ilgio matai, skirti tiksliems matavimams atlikti:- nelankstūs ir pusiau lankstūs (vardinis ilgis – tarp 0,5 ir 5 metrų), ypač kai naudojami kaip skysčio lygio matuoklės,- lankstūs (vardinis ilgis – tarp 1 ir 200 metrų).Pamatinė temperatūra tam tikrais atvejais gali būti mažesnė arba didesnė nei 20 °C.Prie nelanksčių matavimo strypų galo turi būti pritvirtinama atrama arba viršūnė, kurios yra atsparios smūgiams ir dilimui.Prie lanksčiųjų matų laisvojo galo gali būti pritvirtinamas žiedas, rankenėlė arba kabliukas, kurie neįskaičiuojami į vardinį ilgį.Įtempimo jėga, maždaug 50 N, turi būti nurodoma ant lanksčiųjų matų.Šie matai priklauso I arba II tikslumo klasei.[1] OL L 243, 1971 10 29, p. 29.--------------------------------------------------