title: 1983 m. balandžio 18 d. Tarybos Direktyva dėl gairių gyvūnų mitybai tinkamiems produktams nustatyti

text:
03/5 t.              LT                              Europos Sąjungos oficialusis leidinys                                              261

31983L0228

L 126/23                                       EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS                                             1983 5 13

                                                        TARYBOS DIREKTYVA
                                                        1983 m. balandžio 18 d.
                                      dėl gairių gyvūnų mitybai tinkamiems produktams nustatyti

                                                                  (83/228/EEB)

EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,                                                   PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį,
atsižvelgdama į 1982 m. birželio 30 d. Tarybos direktyvą                                              1 straipsnis
82/471/EEB dėl tam tikrų produktų, naudojamų gyvūnams šer-
ti (1), ypač į jos 7 straipsnį,                                            Valstybės narės reikalauja, kad Direktyvos 82/471/EEB priedo 1.1
atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymus,                                      ir 1.2 punktuose išvardytų produktų dokumentai būtų rengiami
                                                                           laikantis šios direktyvos priede pateiktų gairių.
kadangi Direktyvoje 82/471/EEB numatyta, kad tam tikros grupės
produktai turi būti tiriami remiantis valstybėms narėms ir Komi-
sijai oficialiai pateikiamais dokumentais;                                                            2 straipsnis
kadangi remiantis šiais dokumentais turi būti galima patikrinti ir         Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie,
nustatyti, kad tokie produktai atitinka toje direktyvoje nustatytus        įsigalioję ne vėliau kaip iki 1984 m. liepos 13 d., įgyvendina šią
bendruosius principus dėl naujų produktų įtraukimo į priedą;               direktyvą. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.
kadangi būtina numatyti, kad šie dokumentai būtų rengiami atsiž-
velgiant į bendras gaires, kurių kiekvienas principas remiasi
mokslo duomenimis, pagal kuriuos galima identifikuoti ir charak-                                      3 straipsnis
terizuoti atitinkamus produktus ir tyrimus, būtinus jų maistingu-
mui ir biologiniam poveikiui įvertinti; kadangi šios gairės turi būti      Ši direktyva skirta valstybėms narėms.
taikomos nuo Direktyvos 82/471/EEB įsigaliojimo dienos;
kadangi šios gairės visų pirma yra skirtos bendrai orientacijai;
kadangi, atsižvelgiant į produkto prigimtį arba jo panaudojimo             Priimta Liuksemburge, 1983 m. balandžio 18 d.
sąlygas, gali skirtis tyrimų, kuriuos būtina atlikti jų savybėms įver-
tinti, apimtis;                                                                                Tarybos vardu
kadangi šios gairės buvo sudarytos remiantis šių dienų mokslo ir                                              Pirmininkas
technikos žiniomis ir, prireikus, gali būti pritaikytos prie bet kokių
šios srities pokyčių,                                                                                I. KIECHLE

(1)   OL L 213, 1982 7 21, p. 8.
 ---pagebreak--- 262        LT                                Europos Sąjungos oficialusis leidinys                                                  03/5 t.

                                                              PRIEDAS

                         GAIRĖS GYVŪNŲ MITYBAI TINKAMIEMS PRODUKTAMS NUSTATYTI

                                                       Bendrosios pastabos

      Šių gairių tikslas — padėti parengti dokumentus apie Direktyvos 82/471/EEB priedo 1.1 ir 1.2 punktuose nurodytus
      produktus, kurie gaunami auginant mikroorganizmus ir kurie galėtų būti pripažinti kaip nauji baltymų šaltiniai,
      tinkami gyvūnų mitybai. Šie dokumentai turėtų padėti nustatyti tokius produktus remiantis naujausiomis mokslo
      žiniomis ir užtikrinti jų atitiktį pagrindiniams principams, kuriais remiantis tokie produktai yra leidžiami naudoti ir
      kurie išdėstyti minėtos direktyvos 6 straipsnio 2 dalyje.

      Gali prireikti atlikti visus šiame dokumente nurodytus tyrimus ir, prireikus, pateikti papildomos informacijos.
      Paprastai turi būti pateikiama visa informacija, būtina nustatyti mikroorganizmo identiškumą ir mitybinės terpės
      sudėtį, taip pat produkto gamybos procesas, jo charakteristikos, pateikimas, naudojimo sąlygos bei produkto
      maistinės savybės ir jų nustatymo metodai. Taip pat turi būti pateikta informacija apie tai, kaip tikslinės rūšys toleruoja
      tokį produktą, ir pavojų žmogui ir aplinkai, kurį gali turėti šio produkto tiesioginis arba netiesioginis panaudojimas.
      Toksikologiniai laboratorinių gyvūnų tyrimai priklauso nuo produkto prigimties, tikslinių gyvūnų rūšių ir produkto
      apykaitos laboratorinių gyvūnų organizme.

      Pateiktinus dokumentus sudaro išsamios ataskaitos, pateikiamos šiose gairėse nurodyta seka ir numeracija, bei
      santrauka. Pasiūlyti, tačiau neatlikti tyrimai turi būti pateisinti. Ataskaitose minimos publikacijos pateikiamos
      atskirame sąraše.

                                                              Pastabos

      Šiose gairėse sąvoka „produktas“ reiškia bet kokį baltyminį produktą tokios būklės, kokia jis bus pateikiamas kaip
      pašaras arba sudedamoji pašaro dalis.

      Apie bet kokius produkto gamybos proceso arba jo naudojimo sąlygų pakeitimus turi būti pranešama ir prireikus
      pateikiami dokumentai, būtini jį iš naujo įvertinti.

                                                              Tyrimai

      I.   Mikroorganizmas, mitybinė terpė ir gamybos procesas, produkto charakteristikos, pateikimas ir naudojimo
           sąlygos, nustatymo metodai

      II. Produkto maistinių savybių tyrimai
      III. Produkto naudojimo gyvūnų mityboje biologinių pasekmių tyrimai

      IV. Kiti tyrimai

                                                             I SKIRSNIS

                MIKROORGANIZMAS, MITYBINĖ TERPĖ IR GAMYBOS PROCESAS, PRODUKTO
            CHARAKTERISTIKOS, PATEIKIMAS IR NAUDOJIMO SĄLYGOS BEI NUSTATYMO METODAI

      1.    MIKROORGANIZMAS

      1.1. Klasifikacija, kilmė, morfologija, biologinės savybės, genetinis valdymas.

      1.2. Nekenksmingumas, sugebėjimas nesifermentuoti ir pasekmės aplinkai.

      1.3. Išaugintų padermių tvirtumas ir grynumas. Šių kriterijų patikrinimo metodai.

      2.    MITYBINĖ TERPĖ IR GAMYBOS PROCESAS

      2.1. Substrato sudėtis, įdėtosios medžiagos ir kt.
      2.2. Gamybos, džiovinimo ir gryninimo procesai. Mikroorganizmų gyvybiškumo naikinimo procesas. Kultūros
           produkto sudėties tvirtumo patikrinimo metodai bei cheminio, fizinio ir biologinio užterštumo gamybos metu
           nustatymas.
      2.3. Techniniai ruošimo naudoti procesai.
 ---pagebreak--- 03/5 t.        LT                                Europos Sąjungos oficialusis leidinys                                               263

          3.        PRODUKTO CHARAKTERISTIKA
          3.1.      Fizinės ir fizikocheminės savybės: makro- ir mikromorfologija, dalelių dydis, tankumas, vienetinio tūrio masė,
                    higroskopiškumas, tirpumas, elektrostatinės savybės ir kt.
          3.2.      Cheminė sudėtis ir charakteristikos.
          3.2.1. Drėgnis, nevalyti baltymai, nevalyti riebalai, nevalyta celiuliozė, nevalyta kalcionuotoji soda, angliavandeniai.
                 Šių medžiagų kiekių leistinos variacijos.
          3.2.2. Suminis amonio, amido, azoto nitrato ir azoto nitrito kiekis, nukleinės rūgštys, baltymai. Kokybinė ir
                 kiekybinė suminių ir laisvųjų amino rūgščių sudėtis bei purino ir pirimidino bazės.
          3.2.3. Kokybinė ir kiekybinė suminių lipidų sudėtis: riebalų rūgštys, nehidrolizuojamoji medžiaga, lipiduose tirpūs
                 pigmentai, fosfolipidai.
          3.2.4. Angliavandenio frakcijų sudėtis.
          3.2.5. Kokybinė ir kiekybinė neorganinių komponentų sudėtis.
          3.2.6. Kokybinė ir kiekybinė vitaminų sudėtis.
          3.2.7. Kokybinė ir kiekybinė kitų sudedamųjų dalių sudėtis: priedai, substratų ir tirpiklių likučiai, kiti potencialiai
                 kenksmingi likučiai, susidarę substrate, mitybinėje terpėje ir gamybos procese.
          3.3.      Mikrobiologinis produkto užteršimas.
          3.4.      Produkto, paimto atskirai ir sumaišyto su tuo metu vartojamais pašarais, elgsena ir stabilumas sandėliavimo
                    metu.

          4.        PATEIKIMAS IR NAUDOJIMO SĄLYGOS
          4.1.      Pavadinimai, kuriais siūloma parduoti produktą.
          4.2.      Formuluotės, kuriomis siūloma parduoti produktą.
          4.3.      Rekomenduojamas produkto panaudojimas gyvūnų mityboje. Rekomenduojama jo koncentracija
                    visaverčiuose pašaruose ir rekomenduojami kiekiai atitinkamų gyvūnų rūšių paros racione.

          5.        NUSTATYMO METODAI
                    Kokybiniai ir kiekybiniai metodai produktui visaverčiuose pašaruose ir pašarų papilduose nustatyti.

                    NB: Kartu su šių metodų aprašymu turėtų būti pateikiama informacija apie specifiškumą, jautrumą, aptikimo
                        ribas, paklaidas, kitų medžiagų buvimo galimybę. Pateikiami įvairūs produktų mėginių aprašymai.

                                                                II SKIRSNIS
                                             PRODUKTO MAISTINIŲ SAVYBIŲ TYRIMAI

          1.        BALTYMŲ VERTINGUMO ĮVERTINIMAS
          1.1.      Cheminiai, biologiniai ir mikrobiologiniai tyrimai.
          1.2.      Laboratorinių gyvūnų tyrimai, palyginti su etaloniniais baltymais.

          2.        TIKSLINIŲ RŪŠIŲ TYRIMAI
                    Toliau aprašyti tyrimai atliekami atskiroms tikslinėms gyvūnų rūšimis ir lyginami su kontroline grupe, kuriai,
                    esant vienodoms maistingumo balanso sąlygoms, skiriami pašarai, kurių sudėtyje yra tolygūs kiekiai
                    baltyminio azoto (atrajojantiems gyvūnams — suminio azoto).
          2.1.      Produkte esančių baltymų ir energiją suteikiančių medžiagų vertė įvairiais gyvūnų fiziologiniais tarpsniais
                    (pvz., augimo, nėštumo, kiaušinių dėjimo metu), naudojant jį nurodytomis sąlygomis.
          2.2.      Produkto įtaka augimo stadijoms, pašarų keitimo stadijoms, sergamumui, mirtingumui, naudojant jį
                    nurodytomis sąlygomis.
          2.3.      Optimalūs produkto maistinių medžiagų kiekiai davinyje.
          2.4.      Produkto poveikis technologinėms, organoleptinėms ir kitoms valgomų gyvūninės kilmės produktų
                    savybėms, naudojant jį nurodytomis sąlygomis.

          3.        EKSPERIMENTINĖS TIKSLINIŲ RŪŠIŲ TYRIMŲ SĄLYGOS

                    Tiriant laboratorinius gyvūnus eksperimentinėmis sąlygomis pateikiamas išsamus atliktų tyrimų aprašymas
                    ir šie duomenys:
          3.1.      Gyvūnų rūšis, veislė, amžius ir lytis, identifikavimo procedūra.
 ---pagebreak--- 264        LT                                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                                                  03/5 t.

      3.2.      Tiriamų ir kontrolinių grupių skaičius; gyvūnų skaičius kiekvienoje grupėje (šio kiekio turi pakakti statistinei
                analizei atlikti, taikant atitinkamus statistinius dydžius).

      3.3.      Produkto inkorporavimo lygiai, kokybinė ir kiekybinė davinio sudėtis ir jo analizė.

      3.4.      Visų eksperimentų atlikimo vieta, fiziologinė gyvūno būklė ir jo sveikata, auginimo sąlygos (nurodant sąlygas,
                kurios praktiškai taikomos Bendrijoje).

      3.5.      Tiksli bandymų trukmė ir atliktų analizių data.

      3.6.      Neigiamos pasekmės, atsiradusios eksperimento metu, ir jų atsiradimo laikas.

                                                             III SKIRSNIS

                PRODUKTO NAUDOJIMO GYVŪNŲ MITYBOJE BIOLOGINĖS PASEKMĖS IR JŲ TYRIMAI

      Šiame skirsnyje nurodytais tyrimais įvertinama produkto sauga tikslinėms rūšims bei pavojai žmogui ir aplinkai dėl
      šio produkto tiesioginio ir netiesioginio naudojimo. Šiuo tikslu atliekami toksikologiniai tyrimai priklauso nuo
      produkto kilmės, tiriamų gyvūnų rūšių ir produkto apykaitos laboratorinių gyvūnų organizme.

      1.        TIKSLINIŲ RŪŠIŲ TYRIMAI

                Toliau aprašyti tyrimai atliekami su atskiromis tikslinėmis gyvūnų rūšimis ir lyginami su kontroline grupe,
                kuriai, esant vienodoms maistingumo balanso sąlygoms, skiriami pašarai, kurių sudėtyje yra tolygūs kiekiai
                baltyminio azoto (atrajojantiems gyvūnams — suminio azoto).

      1.1.      Maksimalūs produkto kiekiai dienos davinyje, nesukeliantys neigiamų pasekmių.

      1.2.      Produkto poveikis vaisingumui ir reprodukcijai, jei tikslinga.

      1.3.      Produkto, patekusio į organizmą nurodytomis sąlygomis, poveikis virškinamojo trakto floros
                mikroorganizmams bei patogenų kolonijų susidarymui virškinamajame trakte.

      1.4.      Produkto likučiai (substratai, mitybinė terpė, tirpikliai, teršalai) gyvūninės kilmės valgomuosiuose
                produktuose ir jų tyrimas nurodytomis sąlygomis.

      1.5.      Produkto likučiai (substratai, mitybinė terpė, tirpikliai, teršalai) išmatose ir jų tyrimas nurodytomis sąlygomis.

      2.        LABORATORINIŲ GYVŪNŲ TYRIMAI

      2.1.      Medžiagų apykaita

                Produkto, patekusio į gyvūno organizmą, pasekmės: absorbcija, kaupimasis, biotransformacija, šalinimas.

      2.2.      Mutageniškumas

                Galimo mutageniškumo dėl produkto teršalų (ypač mikotoksinų ir bakterijų) bei likučių (substratų, mitybinės
                terpės, tirpiklių) tyrimai, tarp jų in vitro pirminės atrankos mėginių, naudojant metabolinės aktyvacijos
                sistemas.

      2.3.      Toksikologiniai tyrimai

                Toliau aprašyti tyrimai lyginami su kontroline grupe, kuriai, esant vienodoms maistingumo balanso sąlygoms,
                skiriami pašarai, kurių sudėtyje yra tolygūs kiekiai baltyminio azoto. Tiriami įvairūs toksiniai poveikiai,
                išaiškinamos jų priežastys ir mechanizmai bei nustatoma, ar jie neatsiranda dėl mitybos disbalanso arba dėl
                per didelės produkto dozės pašaruose.

      2.3.1. Bendras subchroninis toksiškumas (ne mažiau kaip 90 dienų)

                Šie tyrimai atliekami dviem gyvūnų rūšims, iš jų viena yra graužikų giminės. Produktas į kasdieninį davinį
                įmaišomas dviem lygiais. Šie lygiai parenkami taip, kad, esant galimybei, būtų galima nustatyti lygį, kada
                poveikio nėra, ir lygį, kada poveikis yra neigiamas. Gyvūnų grupėse turi būti atitinkamas skirtingų lyčių
                gyvūnų kiekis. Kontrolinė grupė yra privaloma.

                Tam tikrais laikotarpiais fiksuojami visi svarbūs biologiniai duomenys, ypač duomenys apie augimą, pašarų
                suvartojimą, hematologiją, šlapimo analizę, biocheminius parametrus, mirtingumą, organų svorį, pagrindinių
 ---pagebreak--- 03/5 t.        LT                                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                                                 265

                    organų ir audinių bendrąją patologiją ir histopatologiją. Rezultatai išsamiai aprašomi ir, esant galimybei,
                    pateikiamas jų statistinis įvertinimas.

          2.3.2. Chroninis toksiškumas

                    Lėtinio toksiškumo tyrimai atliekami su dviem gyvūnų rūšimis, iš jų viena yra graužikų giminės. Produktas
                    į kasdieninį davinį įmaišomas dviem lygiais. Su žiurkėmis eksperimentas atliekamas mažiausiai dvejus metus,
                    su pelėmis — 80 savaičių. Gyvūnų grupėse turi būti atitinkamas skirtingų lyčių gyvūnų kiekis. Kontrolinė
                    grupė yra privaloma.

                    2.3.1 punkte minimus biologinius tyrimus pageidautina atlikti su nedidele satelitine gyvūnų grupe (tai grupė,
                    kuri atskiriama nuo pagrindinės grupės, tačiau yra nuo jos priklausoma) tam tikrais laikotarpiais per visą
                    eksperimento laiką ir su gyvūnais, likusiais gyvais pasibaigus eksperimentui.

          2.3.3. Kancerogiškumas

                    Nustatant kancerogiškumą ypatingas dėmesys kreipiamas į jo atsiradimo laiką, visų nustatytų auglių
                    histologinį tipą ir jų išplitimą. Bet koks poveikis, dėl kurio atsiranda augliai ir (arba) susergama arba liga
                    paūmėja, nustatomas lyginant su kontrolinėmis grupėmis, kaip nurodyta 2.3 punkte. Rezultatai išsamiai
                    aprašomi ir, esant galimybei, pateikiamas jų statistinis įvertinimas.

          2.4.      Kiti tyrimai

                    Reprodukcijos tyrimai atliekami mažiausiai dviem giminingoms kartoms, kartu gali būti atliekami embriono
                    toksiškumo, taip pat jų teratogeniškumo, tyrimai. Ypatingas dėmesys kreipiamas į vaisingumą, vislumą ir
                    postnatalinį palikuonių stebėjimą. Gali būti taikomi kiti moksliškai pagrįsti metodai, kuriuos taikant gali būti
                    gaunami išmatuojami rezultatai (pvz. sąlyginis toksiškumas).

          2.5.      Eksperimentinės laboratorinių gyvūnų tyrimų sąlygos

                    Tiriant rūšis eksperimentinėmis sąlygomis pateikiamas išsamus tyrimų aprašymas ir šie duomenys:

          2.5.1. Gyvūnų rūšis, veislė, gentis ir lytis.

          2.5.2. Tiriamų ir kontrolinių grupių skaičius; gyvūnų kiekis kiekvienoje grupėje (šio kiekio turi pakakti statistinei
                 analizei atlikti, taikant atitinkamus statistinius dydžius).

          2.5.3. Produkto inkorporavimo lygiai, kokybinė ir kiekybinė davinio sudėtis ir jo analizė.

          2.5.4. Bendros auginimo sąlygos tyrimo metu.

          2.5.5. Tiksli bandymų trukmė ir atliktų tyrimų data.

          2.5.6. Mirtinų atvejų skaičius ir laikas įvairiose tiriamose grupėse.

          2.5.7. Klinikiniai simptomai ir patologiniai pakitimai, atsiradę eksperimento metu, ir jų atsiradimo laikas.

          3.        APLINKOS TYRIMAI

                    Atliekami atsižvelgiant į galimų produkto likučių, esančių tikslinių rūšių išmatose, (substratai, mitybinė terpė,
                    tirpikliai, užkratai) kilmę, duomenis apie tokių likučių padarinius mėšlui, dirvožemiui ir vandeniui, taip pat
                    jų poveikį dirvožemio biologijai, augalų augimui ir vandens augmenijai ir gyvūnijai.

                                                                 IV SKIRSNIS
                                                               KITI TYRIMAI

          Priklausomai nuo produkto kilmės ir jo naudojimo sąlygų pateikiami duomenys apie alergiją, odos ir akių gleivinės
          dirginimą, kvėpavimo arba virškinimo traktą, kurių gali prireikti galimiems rizikos faktoriams nustatyti ir jiems
          išvengti.


Svarbus teisinis pranešimas

|

31991L0663

1991 m. gruodžio 10 d. Komisijos direktyva, derinanti su technikos pažanga Tarybos direktyvą 76/756/EEB dėl apšvietimo ir apšvietimo-signalizavimo įtaisų įrengimo motorinėse transporto priemonėse ir jų priekabose

Oficialusis leidinys L 366 , 31/12/1991 p. 0017 - 0054 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 13 tomas 21 p. 0211  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 13 tomas 21 p. 0211  CS.ES skyrius 13 tomas 011 p. 32  - 69 ET.ES skyrius 13 tomas 011 p. 32  - 69 HU.ES skyrius 13 tomas 011 p. 32  - 69 LT.ES skyrius 13 tomas 011 p. 32  - 69 LV.ES skyrius 13 tomas 011 p. 32  - 69 MT.ES skyrius 13 tomas 011 p. 32  - 69 PL.ES skyrius 13 tomas 011 p. 32  - 69 SK.ES skyrius 13 tomas 011 p. 32  - 69 SL.ES skyrius 13 tomas 011 p. 32  - 69

		Komisijos direktyva1991 m. gruodžio 10 d.derinanti su technikos pažanga Tarybos direktyvą 76/756/EEB dėl apšvietimo ir apšvietimo-signalizavimo įtaisų įrengimo motorinėse transporto priemonėse ir jų priekabose(91/663/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 100A straipsnį,atsižvelgdama į 1970 m. vasario 6 d. Tarybos direktyvą 70/156/EEB dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų tipo patvirtinimo [1] su paskutiniais pakeitimais, padarytais 1987 m. birželio 25 d. Direktyva 87/403/EEB [2], ypač į jos 11 straipsnį,atsižvelgdama į 1976 m. liepos 27 d. Tarybos direktyvą 76/756/EEB dėl apšvietimo ir apšvietimo-signalizavimo įtaisų įrengimo motorinėse transporto priemonėse ir jų priekabose [3] su pakeitimais, padarytais Direktyvomis: 1979 m. lapkričio 21 d. 80/233/EEB [4], 1982 m. kovo 17 d. 82/244/EEB [5], 1983 m. gegužės 26 d. 83/276/EEB [6], 1983 m. gruodžio 14 d. 84/8/EEB [7] ir 1989 m. kovo 28 d. 89/278/EEB [8],kadangi siekiant aiškumo šias direktyvas būtina suderinti;kadangi technikos pažanga šiuo metu jau leidžia įdiegti papildomus patobulinimus, pavyzdžiui, priekiniai žibintai bus tik baltos spalvos, gabaritiniai šoniniai žibintai bus parenkami atskirai kiekvienai transporto priemonių rūšiai, taip pat bus lengviau apibrėžti reikalavimus judamų mazgų ir priekabų žibintams;kadangi šioje direktyvoje numatytos priemonės atitinka Direktyvų dėl techninių kliūčių panaikinimo transporto priemonių prekybos srityje derinimo su technikos pažanga komiteto nuomonę,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisDirektyva 76/756/EEB iš dalies keičiama taip:1. Jos straipsniai pakeičiami šios direktyvos straipsniaisš2. Jos priedai pakeičiami šios direktyvos priedais.2 straipsnisŠioje direktyvoje "transporto priemonė" – tai bet kokia transporto priemonė, aprašyta Tarybos direktyvoje 70/156/EEB.3 straipsnis1. Nuo 1993 m. sausio 1 d. visoms valstybėms narėms draudžiama:- atsisakyti, priklausomai nuo transporto priemonės rūšies, suteikti EB tipo patvirtinimą, išduoti dokumentą pagal paskutinę Direktyvos 70/156/EEB 10 straipsnio 1 dalies pastraipą arba suteikti nacionalinį tipo patvirtinimą, arba- neleisti pradėti eksploatuoti transporto priemoniųdėl priežasčių, susijusių su apšvietimo ir šviesos signalinių įtaisų įrengimu šio tipo transporto priemonėje arba transporto priemonėse, jei šie įtaisai įrengti pagal šios direktyvos reikalavimus.2. Nuo 1993 m. spalio 1 d. valstybės narės:- nebeišduoda dokumento pagal paskutinę Direktyvos 70/156/EEB 10 straipsnio 1 dalies pastraipą ir- gali atsisakyti suteikti nacionalinį tipo patvirtinimą,jei apšvietimo ir šviesos signaliniai įtaisai įrengti šio tipo transporto priemonėje įrengti ne pagal šios direktyvos reikalavimus.3. Nuo 1994 m. spalio 1 d. valstybės narės gali uždrausti pradėti pirmą kartą eksploatuoti transporto priemones, jei minėti įtaisai jose įrengti ne pagal šios direktyvos reikalavimus.4 straipsnisEEB tipo patvirtinimą suteikusi valstybė narė imasi būtinų priemonių, užtikrinančių, kad jai būtų pranešta apie visus I priedo 1.1 punkte nurodytų sudėtinių dalių arba techninių charakteristikų pakeitimus. Kiekvienos valstybės narės kompetentingos institucijos sprendžia, ar reikėtų atlikti kitus modifikuotos transporto priemonės tipo bandymus ir parengti naują ataskaitą. Jei šių bandymų rezultatai rodo, kad nesilaikoma šios direktyvos reikalavimų, transporto priemonės pakeitimas nepatvirtinamas.5 straipsnisVisi būtini pakeitimai, reikalingi derinant šios direktyvos priedų turinį su technikos pažanga, priimami Direktyvos 70/156/EEB 13 straipsnyje nustatyta tvarka.6 straipsnis1. Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję iki 1993 m. sausio 1 d., įgyvendina šią direktyvą, ir nedelsdamos apie tai praneša Komisijai.2. Valstybės narės, tvirtindamos šias priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.3. Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.7 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1991 m. gruodžio 10 d.Komisijos varduMartin bangemannPirmininko pavaduotojas[1] OL L 42, 1970 2 23, p. 1.[2] OL L 220, 1987 8 8, p. 44.[3] OL L 262, 1976 9 27, p. 1.[4] OL L 51, 1980 2 25, p. 8.[5] OL L 109, 1982 4 22, p. 31.[6] OL L 151, 1983 6 9, p. 47.[7] OL L 9, 1984 1 12, p. 24.[8] OL L 109, 1989 4 20, p. 38.--------------------------------------------------I PRIEDASAPŠVIETIMO IR ŠVIESOS SIGNALINIŲ ĮTAISŲ ĮRENGIMAS1. APIBRĖŽIMAIŠioje direktyvoje:1.1. "Transporto priemonės tipas, atsižvelgiant į apšvietimo ir šviesos signalinių įtaisų įrengimą" –tai transporto priemonės, kurios nesiskiria pagrindiniais atžvilgiais, išvardytais 1.1.1–1.1.4 punktuose.Toliau išvardytais atvejais taip pat nelaikomos "skirtingo tipo transporto priemonėmis": transporto priemonės, kurios skiriasi 1.1.1–1.1.4 punktuose aprašytais būdais, tačiau ne taip, kad dėl to tektų keisti atitinkamam transporto priemonės tipui nustatytų žibintų tipą, jų skaičių, padėtį ir geometrinį apžvelgiamumą, ir transporto priemonės, turinčios papildomus žibintus arba be jų;1.1.1. transporto priemonės matmenys ir išorės forma;1.1.2. įtaisų skaičius ir jų išdėstymas;1.1.3. priekinių žibintų nustatymo sistema;1.1.4. pakabos sistema.1.2. "Skersinė plokštuma" –tai vertikali plokštuma, statmena vidurinei išilginei transporto priemonės plokštumai.1.3. "Nepakrauta transporto priemonė" –tai transporto priemonė, parengta eksploatuoti, kaip apibrėžta Direktyvos 70/156/EEB I priedo 2.6 punkte esančiame modelio informaciniame dokumente, tačiau be vairuotojo.1.4. "Pakrauta transporto priemonė" –leistinos masės, kurią nurodo gamintojas, taip pat 1 priedėlyje aprašytu būdu nustatantis tai transporto priemonė, kuri pakrauta iki techninėmis sąlygomis nustatytos didžiausios šios masės pasiskirstymą tarp tiltų.1.5. "Įtaisas" –tai detalė arba detalių derinys, naudojamas vienai arba daugiau funkcijų atlikti.1.6. "Šviesos šaltinis, skleidžiamas lempų su kaitinimo siūlais" –tai pats kaitinimo siūlas. (Jei lempa turi kelis kaitinimo siūlus, kiekvienas iš jų yra šviesos šaltinis.)1.7. "Žibintas" –tai įtaisas, skirtas keliui apšviesti arba šviesos signalams spinduliuoti. Galinio valstybinio numerio žibintai ir galiniai atšvaitai taip pat laikomi žibintais.1.7.1. "Lygiaverčiai žibintai" –tai vienodos paskirties žibintai, kuriuos leista naudoti toje šalyje, kurioje transporto priemonė įregistruota; šių žibintų techninės charakteristikos gali skirtis nuo žibintų, sumontuotų ant transporto priemonės, charakteristikų su sąlyga, kad jos atitinka šiame priede keliamus reikalavimus.1.7.2. "Vienos paskirties žibintas" –tai įtaiso dalis, skirta apšviesti arba apšviesti ir signalizuoti tik vienu būdu.1.7.3. "Atskirieji žibintai" [1] –tai žibintai, turintys atskirus apšviečiamus paviršius, šviesos šaltinius ir žibintų korpusus.1.7.4. "Sugrupuotieji žibintai" [2] –tai įtaisai, turintys atskirus apšviečiamus paviršius ir šviesos šaltinius, tačiau bendrą žibinto korpusą.1.7.5. "Kombinuotieji žibintai" [3] –tai įtaisai, turintys atskirus apšviečiamus paviršius, tačiau bendrą šviesos šaltinį ir žibinto korpusą.1.7.6. "Tarpusavyje sujungti žibintai" [4] –tai įtaisai, turintys atskirus šviesos šaltinius arba tą patį šviesos šaltinį veikiantį skirtingomis sąlygomis (pvz., turintys optinių, mechaninių arba elektrinių skirtumų), visiškai ar iš dalies bendrus apšviečiamus paviršius ir bendrą žibinto korpusą.1.7.7. "Apšvietimo žibintas, kurį galima paslėpti" –tai priekinis žibintas, kurį galima iš dalies arba visiškai paslėpti, kai jis nenaudojamas. Priekinis žibintas gali būti paslėptas, uždengiant jį slankiojančiu gaubtu, pakeičiant žibinto padėtį arba naudojant kitas tinkamas priemones. Sąvoka "įtraukiamasis" vartojama tiems paslepiamiems žibintams apibūdinti, kuriuos galima įtraukti į transporto priemonės kėbulą.1.7.8. "Priekinis tolimosios šviesos žibintas" –tai žibintas, kuriuo kelias priešais transporto priemonę apšviečiamas dideliu atstumu.1.7.9. "Priekinis artimosios šviesos žibintas" –tai žibintas, kuriuo kelias priešais transporto priemonę apšviečiamas neakinant priešais važiuojančių transporto priemonių vairuotojų ir nesudarant nepatogumų nei jiems, nei kitiems kelių eismo dalyviams.1.7.10. "Priekinis rūko žibintas" –tai žibintas, naudojamas keliui labiau apšviesti transporto priemonei važiuojant per rūką, sningant, per liūtį ar dulkių debesis.1.7.11. "Atbulinės eigos žibintas"tai žibintas galinėje transporto priemonės dalyje, naudojamas keliui apšviesti ir kitiems kelių eismo dalyviams įspėti, kad transporto priemonė važiuoja ar ketina pradėti važiuoti atbuline eiga.1.7.12. "Posūkio rodyklės žibintas" –tai žibintas, naudojamas kitiems kelių eismo dalyviams parodyti, kad vairuotojas ruošiasi keisti vairuojamos transporto priemonės važiavimo kryptį į dešinę arba į kairę pusę.1.7.13. "Įspėjamasis pavojaus signalas" –tai visi vienu metu įjungti transporto priemonės posūkio rodyklių žibintai siekiant atkreipti dėmesį į tai, kad transporto priemonė laikinai kelia tam tikrą pavojų kitiems.1.7.14. "Stabdymo signalo žibintas" –tai žibintas, naudojamas kitiems kelių eismo dalyviams, esantiems už galinės transporto priemonės dalies, parodyti, kad pastarosios vairuotojas yra nuspaudęs stabdį.1.7.15. "Galinio valstybinio numerio žibintas" –tai įtaisas, naudojamas galinio valstybinio numerio vietai apšviesti; jis gali būti sudarytas iš skirtingų optinių elementų.1.7.16. "Priekinis gabaritinis žibintas" –tai žibintas, naudojamas transporto priemonės buvimui ir jos pločiui parodyti, kai į ją žiūrima iš priekio.1.7.17. "Galinis gabaritinis žibintas" –tai žibintas, naudojamas transporto priemonės buvimui ir jos pločiui parodyti, kai į ją žiūrima iš galo.1.7.18. "Galinis rūko žibintas" –tai žibintas, naudojamas esant tirštam rūkui, kad transporto priemonė iš galo būtų geriau matoma.1.7.19. "Stovėjimo šviesos žibintas" –tai žibintas, naudojamas dėmesiui į transporto priemonę, stovinčią apstatytoje vietoje, atkreipti. Šiomis sąlygomis žibintas atstoja priekinius ir galinius gabaritinius žibintus.1.7.20. "Galinio transporto priemonės kontūro gabaritinis žibintas" –tai žibintas, pritvirtintas prie labiausiai išsikišusios išorinės transporto priemonės briaunos kiek galima arčiau transporto priemonės viršaus ir skirtas aiškiai parodyti bendrą transporto priemonės plotį. Šis žibintas naudojamas kaip papildoma priemonė tam tikrose transporto priemonėse ir priekabose, norint, kartu su galiniais gabaritiniais žibintais, atkreipti didesnį dėmesį į transporto priemonės arba priekabos gabaritus.1.7.21. "Šoninio kontūro gabaritinis žibintas" –tai žibintas, naudojamas transporto priemonės buvimui parodyti, kai į ją žiūrima iš šono.1.7.22. "Atšvaitas" –tai įtaisas, naudojamas transporto priemonės buvimo vietai parodyti, atspindintis šviesą, kurią spinduliuoja ne transporto priemonėje esantis šviesos šaltinis, kai stebėtojas yra netoli šio šaltinio.Šioje direktyvoje atšvaitais nelaikomi šie įtaisai:- atspindintys šviesą valstybiniai numeriai,- atspindintys šviesą ženklai, išvardyti ADR (Europos sutartyje dėl pavojingų krovinių, gabenamų tarptautiniais keliais),- kiti atspindintys šviesą numeriai ir signalai, kurie turi būti naudojami laikantis valstybės narės techninių sąlygų, kurias ji yra nustačiusi tam tikrų kategorijų transporto priemonėms ir eksploatavimo metodams, reikalavimų.1.8. "Sklaidantis šviesą paviršius" –tai visas arba dalis išorinio paviršiaus iš permatomos medžiagos, leidžiančios panaudoti tam tikras fotometrines ir kolorimetrines šviesos savybes. Jei šviesą sklaido tik dalis išorinio paviršiaus, sklaidantį šviesą paviršių, kilus abejonėms, tiksliai apibrėžia kompetentingas organas, pasikonsultavęs su transporto priemonės arba jos dalių gamintoju.1.9. Apšviečiami paviršiai –1.9.1. "Apšviečiamasis apšvietimo įtaiso paviršius" (punktai nuo 1.7.8 iki 1.7.11) –tai visos reflektoriaus apertūros ortogonalioji projekcija į skersinę plokštumą. Jei apšvietimo įtaisas neturi reflektoriaus, taikomas 1.9.2 punktas. Jei sklaidantis šviesą paviršius uždengia tik dalį visos reflektoriaus apertūros, atsižvelgiama tik į šios dalies projekciją.Artimosios šviesos žibinto atveju apšviečiamąjį paviršių riboja aiškus briaunos šešėlis ant sklaidytuvo. Jeigu reflektorių ir stiklą galima vieną kito atžvilgiu reguliuoti, turėtų būti parinkta vidurinė padėtis.1.9.2. "Apšviečiamasis signalinio žibinto, išskyrus atšvaitą, paviršius" (punktai nuo 1.7.12 iki 1.7.21) –tai ortogonalioji žibinto projekcija į plokštumą, statmeną to žibinto atskaitos ašiai, kurios ribas toje plokštumoje, atsižvelgiant į žibinto sklaidantį šviesą paviršių, apibrėžia projekcijos pakraščiai, apšviečiami tik 98 % bendro atskaitos ašies kryptimi sklindančio apšvietimo intensyvumo.Apšviečiamojo paviršiaus apatinei, viršutinei ir šoninėms riboms nustatyti naudojami tik horizontalūs ir vertikalūs pakraščiai.1.9.3. "Apšviečiamasis atšvaito paviršius" (1.7.22 punktas) –tai apšviečiamasis paviršius statmenoje atskaitos ašiai plokštumoje, apribotas su šia ašimi lygiagrečių plokštumų, besiribojančių su išoriniais atšvaito šviesos projekcijos pakraščiais. Apšviečiamojo paviršiaus apatinei, viršutinei ir šoninėms riboms nustatyti naudojamos tik vertikalios ir horizontalios plokštumos.1.10. "Išorinis sklaidantis šviesą paviršius" –atsižvelgiant į nustatytą stebėjimo kryptį – tai ortogonalioji sklaidančio šviesą paviršiaus projekcija į plokštumą, kuri yra statmena stebėjimo krypčiai (žr. 2 priedėlio brėžinį) ir yra liestinė sklaidančiam šviesą paviršiui.1.11. "Atskaitos ašis" –tai gamintojo nustatyta ašis, nusakanti šviesos signalo sklidimo kryptį, kad ją būtų galima taikyti kaip atskaitos kryptį (H = 0°, V = 0°) fotometriniams matavimams atlikti ir žibintui prie transporto priemonės pritvirtinti.1.12. "Atskaitos centras" –tai atskaitos ašies sankirta su išoriniu sklaidančiu šviesą paviršiumi. Atskaitos centrą nurodo žibinto gamintojas.1.13. "Geometrinio apžvelgiamumo kampai" –tai kampai, apibrėžiantys mažiausią erdvinio kampo lauką, kuriame turi būti matomas išorinis sklaidantis šviesą žibinto paviršius. Šio erdvinio kampo laukas apibrėžiamas rutulio nuopjovomis, iš kurių vidurinė sutampa su žibinto atskaitos centru, o pusiaujas lygiagretus su žeme. Šie rutulio segmentai apibrėžiami atskaitos ašies atžvilgiu. Horizontalieji kampai β nusako ilgumą, o kryžminiai kampai α – platumą.Vidinėje geometrinio apžvelgiamumo kampų dalyje, žiūrint iš tolo, neturi būti jokių kliūčių, trukdančių sklisti šviesai, kurią spinduliuoja bet kokia žibinto išorinio sklaidančio šviesą paviršiaus dalis.Kad pasiektume tokį patį tikslumą matuodami arčiau žibinto, turime daryti poslinkį, lygiagretų su stebėjimo kryptimi.Šie reikalavimai netaikomi kliūtims, esančioms aprobuotuose žibintuose.Jei sumontavus žibintą kuri nors sklaidančio šviesą paviršiaus dalis pasislepia po kitomis transporto priemonės dalimis, turi būti patikrinta, ar likusi neužstota sklaidančio šviesą paviršiaus dalis atitinka fotometrinius reikalavimus, keliamus šiam optiniam įtaisui (žr. paveikslą apačioje).+++++ TIFF +++++1.14. "Tolimiausias išorinis kraštas" –tai plokštuma, esanti kiekviename transporto priemonės šone, lygiagreti su vidurine išilgine transporto priemonės plokštuma, sutampanti su tolimiausiu išoriniu transporto priemonės kraštu, neatsižvelgiant į šias projekcijas:1.14.1. padangų jų sąlyčio su žeme taške ir ventilius padangų slėgio matuokliui prijungti;1.14.2. įtaisų, tvirtinamų prie ratų ir apsaugančių nuo slydimo;1.14.3. galinio vaizdo veidrodžių;1.14.4. šoninių posūkio rodiklių, transporto priemonės galinio kontūro gabaritinių, priekinių ir galinių gabaritinių, stovėjimo šviesos žibintų, atšvaitų ir šoninio kontūro gabaritinių žibintų;1.14.5. muitinės pareigūnų pritvirtintas plombas ir tų plombų užfiksavimo ir apsaugos įtaisus.1.15. "Gabaritinis plotis" –tai atstumas tarp dviejų 1.14 punkte apibrėžtų vertikalių plokštumų.1.16. "Vientisasis žibintas" –tai įtaisas arba įtaiso dalis, turintys tą pačią paskirtį ir tą patį apšviečiamąjį paviršių bei vieną ar daugiau šviesos šaltinių. Montuojant ant transporto priemonės "vientisuoju žibintu" laikomas ir tos pačios paskirties bet kokių dviejų atskirųjų arba sugrupuotųjų žibintų derinys, jei jie sumontuoti taip, kad jų projekcijos duotoje skersinėje plokštumoje užimtų ne mažiau kaip 60 % mažiausio stačiakampio, apibrėžiančio minėtų šviesą sklaidančių paviršių projekcijas.Jeigu reikia, šie žibintai aprobuojami kaip "D" tipo žibintai. Toks žibintų derinys netaikomas tolimosios ir artimosios šviesos bei priekiniams rūko žibintams.1.17. "Du žibintai arba lyginis žibintų skaičius" –tai vientisas sklaidantis šviesą juostos formos paviršius, simetriškai išdėstytas vidurinės išilginės transporto priemonės plokštumos atžvilgiu abiejose transporto priemonės pusėse, ir besitęsiantis ne mažiau kaip 400 mm tolimaisiais transporto priemonės kraštais, ir ne trumpesnis kaip 800 mm. Šį paviršių apšviečia ne mažiau kaip du šviesos šaltiniai, išdėstyti kuo arčiau jo galų. Gali būti montuojami keli šviesą sklaidantys paviršiai, jei jie sumontuoti taip, kad atskirų šviesą sklaidančių paviršių projekcijos duotoje skersinėje plokštumoje užima ne mažiau kaip 60 % mažiausio stačiakampio, apibrėžiančio minėtų šviesą sklaidančių paviršių projekcijas.1.18. "Atstumas tarp dviejų žibintų",atsuktų į tą pačią pusę, – tai trumpiausias atstumas tarp ortogonalių projekcijų į plokštumą, statmeną dviejų šviesą sklaidančių paviršių, apibrėžtų 1.9 punkte minėtu būdu, briaunoms. Atstumas tarp dviejų žibintų gali būti matuojamas tiksliai neapibrėžiant šviesą sklaidančių paviršių briaunų, kai šis atstumas aiškiai atitinka direktyvos reikalavimuose pateiktą minimumą.1.19. "Papildomas žibintas" –tai žibintas, kurį gamintojas gali įrengti savo nuožiūra.1.20. "Veikimo kontrolės rodyklė" –tai šviesos arba garsinis įtaisas, rodantis, gerai veikia įjungtasis įtaisas ar ne.1.21. "Uždaros grandinės rodyklė" –tai šviečianti lemputė, rodanti, kad įtaisas įjungtas, bet nerodanti, gerai veikia įjungtasis įtaisas ar ne.1.22. "Žemė" –tai horizontalus paviršius, ant kurio stovi transporto priemonė.1.23. "Judamieji mazgai" –tai transporto priemonės skydelių ir kitų dalių sudėtinės dalys, kurias be instrumentų galima pakreipti, pasukti ar pastumti. Pakreipiamos vairuotojo kabinos šiai kategorijai nepriklauso.1.24. "Įprasta naudojamo judamojo mazgo padėtis" –tai gamintojo apibrėžta judamojo mazgo padėtis (-ys) įprastomis transporto priemonės naudojimo sąlygomis ir jai stovint.1.25. "Įprastos transporto priemonės naudojimo sąlygos" –tai:1.25.1. transporto priemonė, kuri pasiruošusi judėti varoma veikiančio variklio varomosios jėgos ir judamųjų mazgų, esančių įprastoje padėtyje (-yse), kaip apibrėžta 1.24 punkte.1.25.2. priekaba, sujungta su traukiančiąja transporto priemone sąlygomis, apibrėžtomis 1.25.1 punkte, kurios judamieji mazgai yra įprastoje padėtyje (-yse), kaip apibrėžta 1.24 punkte.1.26. "Stovinti transporto priemonė" –tai:1.26.1. transporto priemonė, kuri nejuda ir kurios variklio varomoji jėga neveikia, o judamieji mazgai yra įprastoje padėtyje (-yse), kaip apibrėžta 1.24 punkte;1.26.2. priekaba, sujungta su traukiančiąja transporto priemone sąlygomis, apibrėžtomis 1.26.1 punkte, kurios judamieji mazgai yra įprastoje padėtyje (-yse), kaip apibrėžta 1.24 punkte.2. PARAIŠKA SUTEIKTI EB TIPO PATVIRTINIMĄ2.1. Paraišką, kad transporto priemonės tipui, atsižvelgiant į jos apšvietimo ir šviesos signalinių įtaisų įrengimą, būtų suteiktas EB patvirtinimas, įteikia transporto priemonės gamintojas arba įgaliotasis jo atstovas.2.2. Su paraiška įteikiamos trys kiekvieno nurodyto dokumento kopijos ir pateikiama tokia informacija:2.2.1. transporto priemonės tipo aprašymas pagal 1.1 straipsnio dalyje išvardytus punktus, taip pat apibrėžiami pakrovimo apribojimai, pirmiausia nurodoma didžiausia leistina krovinio masė bagažinėje;2.2.2. įtaisų, gamintojo priskirtų apšvietimo ir šviesos signaliniam junginiui, sąrašą. Sąraše galima nurodyti kelis įtaiso, kuriuo atliekama kiekviena operacija, tipus. Kiekvienas įtaiso tipas turi būti tinkamai identifikuotas (pavyzdžiui, turi būti nurodytas sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklas, gamintojo pavadinimas ir t. t.);2.2.3. bendrą visų apšvietimo ir šviesos signalinių įtaisų išdėstymo brėžinį, kuriame nurodytos skirtingų žibintų išdėstymo vietos transporto priemonėje;2.2.4. jei būtina, įrodyti įtaiso atitiktį direktyvos reikalavimams, kiekvieno atskiro žibinto išdėstymo brėžinį (-ius), parodantį apšviečiamąjį paviršių, kaip apibrėžta 1.9.1, 1.9.2 ir 1.9.3 punktuose, sklaidantį šviesą paviršių, kaip apibrėžta 1.8 punkte, atskaitos ašį, kaip apibrėžta 1.11 punkte, ir atskaitos centrą, kaip apibrėžta 1.12 punkte. Šios informacijos nebūtina teikti apie galinio valstybinio numerio žibintą (1.7.15 punktas).2.3. Techninei institucijai, atliekančiai patvirtinimo bandymus, turi būti pristatyta parengta eksploatuoti transporto priemonė, turinti 2.2.2 punkte nurodytą apšvietimo ir šviesos signalinę įrangą ir atitinkanti patvirtinamam transporto priemonės tipui keliamus reikalavimus.2.4. Prie tipo patvirtinimo dokumento prideda II priede numatytą dokumentą.3. BENDROSIOS TECHNINĖS CHARAKTERISTIKOS3.1. Laikantis šio priedo reikalavimų, leidžiama montuoti tiktai apšvietimo ir šviesos signalinius įtaisus, apibrėžtus 1.7.8–1.7.22 punktuose. Montuoti bet kokius kitus apšvietimo ir šviesos signalinius įtaisus draudžiama.3.2. Apšvietimo ir šviesos signaliniai įtaisai turi būti įrengti taip, kad įprastomis naudojimo sąlygomis, apibrėžtomis 1.25, 1.25.1 ir 1.25.2 punktuose, ir, nepaisant galinčios juos veikti vibracijos, jie turėtų šiame priede nustatytas charakteristikas ir kad transporto priemonė atitiktų šio priedo reikalavimus. Ypač svarbu, kad žibintų sureguliavimas netyčia nebūtų iškreiptas.3.3. 1.7.8, 1.7.9 ir 1.7.10 punktuose aprašyti apšvietimo žibintai turi būti įrengti taip, kad juos būtų galima lengvai nustatyti pagal reikalavimus.3.4. Visų transporto priemonėje įrengiamų šviesos signalinių įtaisų žibintų, įskaitant įrengiamus šoninėse plokštėse, atskaitos ašis turi būti lygiagreti su transporto priemonės atramos į kelią plokštuma; be to, ši ašis turi būti statmena vidurinei išilginei transporto priemonės ašiai, jei įrengiami šoniniai atšvaitai, ir lygiagreti su šia plokštuma, jei įrengiami visi kiti signalizavimo įtaisai. Leidžiama paklaida bet kuria kryptimi ± 30. Be to, įrengiant įtaisus turi būti laikomasi visų specialių gamintojo nurodymų.3.5. Jeigu konkrečių reikalavimų nėra, žibintų įrengimo aukštis ir jų sureguliavimas tikrinami pagal 1.25, 1.25.1 ir 1.25.2 punktų reikalavimus, nepakrautai transporto priemonei esant lygioje, horizontalioje padėtyje.3.6. Jeigu konkrečių reikalavimų nėra, poriniai žibintai:3.6.1. įrengiami transporto priemonėje simetriškai vidurinei išilginei jos plokštumai (tai daroma atsižvelgiant į žibinto geometrinę formą, o ne į apšviečiamojo paviršiaus kraštus, kaip apibrėžta 1.9.1, 1.9.2 ir 1.9.3 punktuose);3.6.2. turi būti simetriški vienas kitam ir vidurinei išilginei transporto priemonės plokštumai; šis reikalavimas netaikomas vidinei žibinto formai;3.6.3. turi tokias pačias kolorimetrines charakteristikas;3.6.4. turi iš esmės vienodas fotometrines charakteristikas.3.7. Transporto priemonėse, kurių išorinis kontūras asimetriškas, pirmiau minėtų reikalavimų laikomasi kiek tai įmanoma.3.8. Skirtingoms funkcijoms atlikti gali būti naudojami atskirieji arba sugrupuotieji, kombinuotieji arba tarpusavyje sujungtieji žibintai su sąlyga, kad kiekvienas žibintas atitinka jam keliamus reikalavimus.3.9. Maksimalus aukštis nuo žemės matuojamas nuo aukščiausio, o minimalus – nuo žemiausio apšviečiamojo paviršiaus taškų.Priekinių artimosios šviesos žibintų atveju minimalus aukštis nuo žemės matuojamas nuo žemiausio reflektoriaus krašto.3.9.1. Žibintų padėties transporto priemonėje plotis nustatomas pagal jų apšviečiamojo paviršiaus kraštą, labiausiai nutolusį nuo vidurinės išilginės transporto priemonės plokštumos, kai nurodytas bendras transporto priemonės plotis, arba pagal apšviečiamojo paviršiaus vidinį kraštą, kai nurodytas atstumas tarp žibintų.3.10. Jeigu konkrečių reikalavimų nėra, mirksinčią šviesą gali spinduliuoti tik posūkio rodyklių ir įspėjamųjų pavojaus signalų žibintai.3.11. Draudžiama naudoti raudoną trikdančią šviesą, kuria važiavimo kryptimi šviestų žibintai, kaip apibrėžta 1.7 punkte, ir baltą trikdančią šviesą, kuria priešinga važiavimo krypčiai kryptimi šviestų žibintai, kaip apibrėžta 1.7 punkte, išskyrus atbulinės eigos žibintus. Šie reikalavimai netaikomi šviesos įtaisams, sumontuotiems transporto priemonės viduje. Ginčytinais atvejais šis reikalavimas aiškinamas taip:3.11.1. dėl raudonos šviesos matymo iš priekio: stebėtojas, judantis skersinės plokštumos, esančios už 25 m nuo transporto priemonės priekio, 1 zonos ribose, neturi tiesiogiai matyti raudono žibinto apšviečiamojo paviršiaus (žr. 3 priedėlio 1 paveikslą);3.11.2. dėl baltos šviesos matymo iš galo: stebėtojas, judantis skersinės plokštumos, esančios už 25 m nuo transporto priemonės galo, 2 zonos ribose, neturi tiesiogiai matyti balto žibinto apšviečiamojo paviršiaus (žr. 3 priedėlio 2 paveikslą).3.11.3. Žiūrint stebėtojo akimis atitinkamos plokštumos taip riboja 1 ir 2 zonų:3.11.3.1. aukštį: dvi horizontalios plokštumos, esančios atitinkamai 1 ir 2,2 m aukštyje nuo žemės paviršiaus;3.11.3.2. plotį: dvi vertikalios plokštumos, kurios, transporto priemonės išorėje, vidurinės transporto priemonės plokštumos atžvilgiu sudaro 15º kampą su transporto priemonės priekiu ir galu ir eina per ribojančių gabaritinį transporto priemonės plotį vertikalių plokštumų, lygiagrečių su vidurine išilgine transporto priemonės plokštuma, lietimosi tašką (taškus).Jeigu yra keletas lietimosi taškų, labiausiai į priekį nutolęs taškas atitiks priekinę, o labiausiai į galą nutolęs taškas atitiks galinę plokštumą.3.12. Elektros grandinės turi būti sujungtos taip, kad tik tuo pat metu būtų galima įjungti arba išjungti priekinius ir galinius gabaritinius žibintus, jei įrengta, galinio transporto priemonės kontūro gabaritinius bei šoninio kontūro gabaritinius žibintus, taip pat galinio valstybinio numerio žibintą.Šis reikalavimas netaikomas kombinuotiems arba tarpusavyje sujungtiems su minėtais žibintais priekiniams ir galiniams gabaritiniams žibintams bei šoninio kontūro gabaritiniams žibintams, naudojamiems kaip stovėjimo šviesos žibintai.3.13. Elektros grandinės turi būti sujungtos taip, kad priekinių tolimosios ir artimosios šviesos bei priekinių rūko žibintų nebūtų galima įjungti, jeigu taip pat nėra įjungti 3.12 punkte nurodyti žibintai. Šis reikalavimas netaikomas priekiniams tolimosios arba artimosios šviesos žibintams, jei jie naudojami perduoti įspėjamuosius šviesos signalus, siunčiamus trumpais šviesos žybsniais tiek tolimosios, tiek artimosios šviesos žibintais, arba trumpais šviesos žybsniais artimosios šviesos žibintais, arba trumpais šviesos žybsniais pakaitomis tolimosios ir artimosios šviesos žibintais.3.14. Žibintai arba reflektoriai spinduliuoja tokios spalvos šviesą:—tolimasis priekinis žibintas: | baltą |—artimasis priekinis žibintas: | baltą |—priekinis rūko žibintas: | baltą arba geltoną |—atbulinės eigos žibintas: | baltą |—posūkio rodyklės žibintas: | gintaro spalvos |—įspėjamasis pavojaus signalas: | gintaro spalvos |—stabdymo signalo žibintas: | raudoną |—galinio valstybinio numerio žibintas: | baltą |—priekinis gabaritinis žibintas: | baltą |—galinis gabaritinis žibintas: | raudoną |—galinis rūko žibintas: | raudoną |—stovėjimo šviesos žibintas: | iš priekio – baltos, iš galo – raudonos spalvos, jeigu šis žibintas įrengtas šoniniuose posūkio rodyklių žibintuose – gintaro spalvos |—šoninio kontūro gabaritinis žibintas | gintaro spalvos; jis gali būti raudonas, jei pats paskutinis šoninio kontūro gabaritinis žibintas sugrupuotas, kombinuotas arba tarpusavyje sujungtas su galiniu gabaritiniu žibintu, galiniu transporto priemonės kontūro gabaritiniu žibintu, galiniu rūko žibintu, stabdymo signalo žibintu arba yra sugrupuotas ar turi jam ir atšvaitui bendrą sklaidančio šviesą paviršiaus dalį |—galinio transporto priemonės kontūro gabaritinis žibintas: | iš priekio – baltos, iš galo – raudonos spalvos |—galinis atšvaitas, ne trikampis: | raudonos spalvos |—galinis atšvaitas, trikampis: | raudonos spalvos |—priekinis atšvaitas, ne trikampis [5]: | tokios pačios spalvos kaip ir krintanti šviesa, |—šoninis atšvaitas, ne trikampis: | gintaro spalvos; jis gali būti raudonas, jei pats paskutinis šoninis atšvaitas sugrupuotas su galiniu gabaritiniu žibintu arba turi jam ir galiniam gabaritiniam žibintui, galiniam transporto priemonės kontūro gabaritiniam žibintui, galiniam rūko žibintui, stabdymo signalo žibintui arba paskutiniam šoninio kontūro gabaritiniam žibintui bendrą sklaidančio šviesą paviršiaus dalį. |3.15. Kontrolinių grandinės lempučių funkcijas gali atlikti veikimo kontrolės įtaisai.3.16. Apšvietimo žibintas, kurį galima paslėpti3.16.1. Paslėpti žibintus draudžiama, išskyrus tolimosios, artimosios šviesos priekinius žibintus ir priekinius rūko žibintus, kuriuos galima paslėpti, jeigu jie nenaudojami.3.16.2. Sugedus lempų paslėpimo įtaisui, lempos paliekamos naudojimo padėtyje, jei jos jau naudojamos arba gali būti pastatytos į šią padėtį nenaudojant įrankių.3.16.3. Turi būti įmanoma parengti apšvietimo įtaisus eksploatuoti ir juos įjungti bendru valdymo įtaisu, kartu neatsisakant galimybės pastatyti juos į naudojimo padėtį jų neįjungiant.Sugrupuotųjų tolimosios arba artimosios šviesos priekinių žibintų atveju pirmiau minėtas valdymas būtinas tik tam, kad būtų galima įjungti artimosios šviesos žibintus.3.16.4. Sėdint prie vairo neturėtų būti įmanoma tyčia sustabdyti įjungtų priekinių žibintų judėjimą jiems nepasiekus naudojimo padėties. Jei judantys žibintai kelia pavojų, nes gali apakinti kitus kelių eismo dalyvius, jie turėtų įsižiebti tik atsidūrę naudojimo padėtyje.3.16.5. Apšvietimo įtaisas, temperatūrai esant nuo – 30 iki + 50 C, nuo valdymo įtaiso paspaudimo turi visiškai atsidaryti per 3 sekundes.3.17. Žibintų skaičiusAnt transporto priemonės sumontuotų žibintų skaičius turi būti lygus skaičiui, nurodytam 4.1–4.18 punktų 2 papunkčiuose.3.18. Žibintai gali būti montuojami ant judančių dalių, išskyrus 3.19, 3.20 ir 3.22 punktuose nurodytus atvejus.3.19. Galiniai gabaritiniai žibintai, galiniai posūkio rodyklės žibintai ir galiniai atšvaitai, tiek trikampiai, tiek ir netrikampiai, neturi būti montuojami ant judančių dalių. Jei ankščiau minėtoms funkcijoms naudojamas dviejų žibintų, pažymėtų "D" raide, derinys (žr. 1.16 punktą), ant nejudamųjų dalių tereikia montuoti vieną iš šių žibintų.3.20. Neturi būti judančiųjų dalių su sumontuotais žibintais arba be jų, kurios bet kurioje padėtyje užstotų daugiau nei 50 % matomo priekinių ir galinių gabaritinių žibintų, priekinių ir galinių posūkio rodyklių žibintų ir atšvaitų paviršiaus, kai žiūrima kryptimi, lygiagrečia su vidurine išilgine transporto priemonės ašimi.Jei tai neįmanoma:3.20.1. šio dokumento II priedo 16 punkte esančia pastaba kitos įstaigos informuojamos, kad daugiau nei 50 % matomo paviršiaus gali būti paslėpta po judančiosiomis dalimis;3.20.2. 3.20.1 punkte nurodytu atveju skelbimas transporto priemonėje informuoja eismo dalyvį, kad judančiosioms dalims esant tam tikroje padėtyje (-yse) kiti kelių eismo dalyviai įspėjami apie transporto priemonės padėtį kelyje; pavyzdžiui, signaliniu trikampiu arba kitais įtaisais pagal nacionalinius jų naudojimo kelyje reikalavimus.3.21. Jei judančiosios dalys yra kitokioje padėtyje nei "įprasta padėtis", kaip apibrėžta 1.24 punkte, ant jų montuojami įtaisai neturi kelti nepatogumų kelių eismo dalyviams.3.22. Jei žibintas sumontuotas ant judančiosios dalies ir ji yra įprastoje (-ose) naudojimo padėtyje (-yse) (žr. 1.24 punktą), žibintas turi visuomet grįžti į gamintojo, remiantis šiuo priedu, nurodytą padėtį (-is). Artimųjų priekinių žibintų šviesų ir priekinių rūko žibintų atveju tariama, kad šis reikalavimas yra patenkintas, jei, 10 kartų paslinkus judančiąsias dalis ir grąžinus jas atgal į įprastą padėtį, prie jų pritvirtintų žibintų nuokrypio kampas po kiekvieno veiksmo neviršija 0,15 % 10 nuokrypio kampo matavimų vidurkio.3.23. Žibintai gali būti sugrupuoti, kombinuoti arba tarpusavyje sujungti su sąlyga, kad kiekvienas žibintas atitinka laikomasi visus spalvos, padėties, centravimo, geometrinio matomumo, elektros jungčių ir kitus reikalavimus.3.24. Išskyrus atšvaitus, net žibintai, turintys aprobavimo ženklą, neturėtų būti montuojami, jei neįmanoma siūlinio žibinto paruošti darbui vieninteliu instaliavimo veiksmu.4. PAPILDOMOS TECHNINĖS SĄLYGOS/SPECIFIKACIJOS4.1. Priekiniai tolimosios šviesos žibintai4.1.1. ĮrengimasPrivaloma įrengti motorinėse transporto priemonėse.Draudžiama įrengti priekabose.4.1.2. SkaičiusDu arba keturi.Jei transporto priemonė aprūpinta keturiais paslepiamais priekiniais tolimosios šviesos žibintais, leidimas sumontuoti du papildomus priekinius tolimosios šviesos žibintus išduodamas tik tuomet, kai jie naudojami skleisti šviesos signalams (kaip apibrėžta 3.13 punkte) dienos šviesoje.4.1.3. IšdėstymasPapildomų techninių sąlygų nėra.4.1.4. Vieta4.1.4.1. Plotis:Tolimiausi išoriniai apšviečiamojo paviršiaus kraštai jokiu būdu neturi būti arčiau prie labiausiai nutolusių išorinių transporto priemonės kraštų nei tolimiausi išoriniai priekinių tolimosios šviesos žibintų apšviečiamojo paviršiaus kraštai.4.1.4.2. Aukštis:Papildomų techninių sąlygų nėra.4.1.4.3. Ilgis:Tolimosios šviesos žibintas įrengiamas transporto priemonės priekyje taip, kad jo skleidžiama šviesa, atsispindinti galinio vaizdo veidrodžiuose ir (arba) kituose šviesą atspindinčiuose transporto priemonės paviršiuose nei tiesiogiai, nei netiesiogiai nesukeltų vairuotojui nepatogumų.4.1.5. Geometrinis apžvelgiamumasApšviečiamojo paviršiaus apžvelgiamumas, įskaitant jo apžvelgiamumą tuose plotuose, kurie neturi būti apšviesti atitinkama stebėjimo kryptimi, turi būti užtikrintas erdvėje, apibrėžtoje sudaromosiomis linijomis, su priekinio žibinto atskaitos ašimi sudarančiomis ne mažesnį kaip 5º kampą ir nubrėžtomis apie apšviečiamojo paviršiaus perimetrą. Geometrinio apžvelgiamumo padėtis – tai apšviečiamojo paviršiaus perimetro projekcija į skersinę plokštumą, kuri yra labiausiai nutolusios priekinio žibinto sklaidytuvo paviršiaus dalies liestinė.4.1.6. SureguliavimasPriekio link.Esant dviems priekinių žibintų poroms ir neatsižvelgiant į prietaisus, būtinus jiems tinkamai sureguliuoti, viena pora, susidedanti iš priekinių žibintų, naudojamų tik kaip tolimosios šviesos žibintai, gali sukinėtis apie beveik vertikalią ašį vairuojamųjų ratų pasukimo ribotuvo pakrypimo kampo atžvilgiu.4.1.7. Elektriniai sujungimai4.1.7.1. Priekinius tolimosios šviesos žibintus galima įjungti kartu arba poromis. Norint, kad žibintų artimosios šviesos būtų perjungtos į tolimąsias šviesas, turi būti įjungta bent 1 pora tolimąja šviesa šviečiančių žibintų. Norint, kad žibintų tolimosios šviesos būtų perjungtos į artimąsias šviesas, visi tolimosios šviesos žibintai turi būti išjungti kartu.4.1.7.2. Artimosios šviesos žibintai gali likti įjungti kartu su tolimosios šviesos žibintais.4.1.7.3. Jei transporto priemonė aprūpinta keturiais paslepiamais priekiniais tolimosios šviesos žibintais, parengtų darbui žibintų padėtis turėtų užkirsti kelią naudoti bet kokius papildomus tolimosios šviesos žibintus, jei šie naudojami skleisti šviesos signalams (kaip apibrėžta 3.13 punkte) dienos šviesoje.4.1.8. Uždaros grandinės rodyklėPrivaloma.4.1.9. Kiti reikalavimai4.1.9.1. Bendras didžiausias priekinių žibintų, kuriuos galima įjungti vienu metu, šviesos stiprumas, neturi viršyti 225000 cd.4.1.9.2. Šis didžiausias šviesos stiprumas apskaičiuojamas sudedant atskirus didžiausius stiprumus išmatuotus suteikiant sudėtinės dalies tipo patvirtinimą ir nurodytus atitinkamuose patvirtinimo liudijimuose.4.2. Artimosios šviesos priekiniai žibintai4.2.1. ĮrengimasPrivaloma įrengti motorinėse transporto priemonėse.Draudžiama įrengti priekabose.4.2.2. SkaičiusDu.4.2.3. IšdėstymasPapildomų techninių sąlygų nėra.4.2.4. Vieta4.2.4.1. Plotis:apšviečiamojo paviršiaus kraštas, esantis toliausiai nuo vidurinės išilginės transporto priemonės plokštumos, nuo tolimiausio išorinio transporto priemonės krašto turi būti ne toliau kaip 400 mm.Vidiniai apšviečiamųjų paviršių kraštai turi būti vieni nuo kitų nutolę ne daugiau kaip per 600 mm.Šis atstumas gali būti sumažintas iki 400 mm, jei bendras transporto priemonės plotis yra mažesnis nei 1300 mm.4.2.4.2. Aukštis:virš žemės paviršiaus: ne mažiau kaip 500 mm ir ne daugiau kaip 1200 mm.4.2.4.3. Ilgis:priekinėje transporto priemonės dalyje; šis reikalavimas laikomas įvykdytu, jeigu žibinto skleidžiama šviesa, atsispindinti galinio vaizdo veidrodžiuose ir (arba) kituose šviesą atspindinčiuose transporto priemonės paviršiuose nei tiesiogiai, nei netiesiogiai nesukelia nepatogumų vairuotojui.4.2.5. Geometrinis apžvelgiamumasApibrėžtas α ir β kampais, kaip nurodyta 1.13 punkte:α = 15º į viršų ir 10º į apačią,β = 45º į išorę ir 10º į vidų.Kadangi pagal fotometrines vertes artimosios šviesos priekiniai žibintai negali aprėpti viso geometrinio matomumo lauko, tipo patvirtinimui reikalaujama, kad likusioje erdvėje minimali šviesos stiprumo vertė būtų 1 cd. Skydeliai arba kitokia įranga, esanti šalia šviesos šaltinio, neturi sukelti antrinių padarinių, galinčių trikdyti kitus kelių eismo dalyvius.4.2.6. Sureguliavimas4.2.6.1. Sureguliavus pradinį nuosvyrį, artimosios šviesos vertikalaus nuosvyrio kampas, išreikštas procentais, matuojamas statiškai visomis 1 priedėlyje apibrėžtomis pakrovimo sąlygomis.Pradinis artimosios šviesos ribos nuosvyris turi būti sureguliuotas, kai transporto priemonė nepakrauta ir joje prie vairo sėdi vienas žmogus; šis nuosvyris turi būti gamintojo nustatytas 0,1 % tikslumu ir aiškiu nenutrinamu užrašu nurodytas kiekvienoje transporto priemonėje prie priekinių žibintų arba gamintojo lentelėje, naudojant 6 priedėlyje pateiktus simbolius.Nuosvyrio vertė yra apibrėžta 4.2.6.1.1 punkte.4.2.6.1.1. Atsižvelgiant į artimosios šviesos žibinto sklaidančio šviesą paviršiaus apatinio krašto įrengimo aukštį metrais (h), išmatuotą nepakrautai transporto priemonei, vertikalaus artimosios šviesos ribos nuosvyrio leidžiamas nuokrypis statinėmis sąlygomis, apibrėžtomis 1 priedėlyje, išlieka šiose ribose, o pradinis nustatymas turi būti tokių verčių ribose:h < 0,80leistinas nuokrypis: | nuo – 0,5 % iki – 2,5 % |pradinis nustatymas: | nuo – 1,0 % iki – 1,5 %; |0,80 ≤ h ≤ 0,90leistinas nuokrypis: | nuo – 0,5 % iki – 2,5 % |pradinis nustatymas: | nuo – 1,0 % iki – 1,5 %, |arba transporto priemonės gamintojo nuožiūraleistinas nuokrypis: | nuo – 1,0 % iki – 3,0 % |pradinis nustatymas: | nuo – 1,5 % iki – 2,0 %; |šiuo atveju EB transporto priemonių tipo patvirtinime turi būti informacija apie abu naudotinus variantus;h > 0,90leistinas nuokrypis: | nuo – 1,0 % iki – 3,0 % |pradinis nustatymas: | nuo – 1,5 % iki – 2,0 %; |Pirma išvardyti leistini nuokrypiai ir pradinio nustatymo ribų vertės yra apibendrintos diagramoje.+++++ TIFF +++++4.2.6.2. Pirmiau minėtos sąlygos gali būti laikomasi naudojant įtaisą, kuriuo reguliuojama santykinė priekinio žibinto padėtis transporto priemonės atžvilgiu. Įtaisui sugedus, šviesos spindulių pluoštas neturi nusvirti mažiau nei tai buvo iki įtaiso gedimo.4.2.6.2.1. Įtaisas, paminėtas 4.2.6.2 punkte, turi būti automatinis.4.2.6.2.2. Tiek pastoviai, tiek nepastoviai rankiniu būdu reguliuojamus įtaisus vis dėlto galima montuoti, jeigu jie turi fiksuotą padėtį, kurioje įprastais reguliavimo varžtais žibintams būtų sugrąžintas pradinis nuosvyris kaip apibrėžta 4.2.6.1 punkte. Šiuos rankiniu būdu reguliuojamus įtaisus turi būti galima valdyti sėdint prie vairo. Pastoviai reguliuojami įtaisai turi turėti artimosios šviesos reguliavimo žymes, nurodančias pakrovimo sąlygas, dėl kurių žibintus reikia reguliuoti.Nepastoviai reguliuojamų įtaisų nustatymo padėčių turi būti tiek, kad visomis 1 priedėlyje apibrėžtomis pakrovimo sąlygomis būtų laikomasi verčių ribų, apibrėžtų 4.2.6.1.1 punkte.1 priedėlyje apibrėžtos pakrovimo sąlygos, dėl kurių trumpąsias šviesas reikia reguliuoti, aiškiai pažymimos šalia reguliavimo įtaisų valdymo vietų (žr. 7 priedėlį).4.2.6.2.3. Trumpųjų šviesų nuosvyrio pokytis apkrovos atžvilgiu turi būti matuojamas laikantis procedūros, nustatytos 5 priedėlyje.4.2.7. Elektriniai sujungimaiValdymo įtaisas, kuriuo tolimoji šviesa perjungiama į artimąją, turi vienu metu išjungti visus priekinius tolimosios šviesos žibintus.Artimosios šviesos žibintai gali likti įjungti kartu su tolimosios šviesos žibintais.4.2.8. Uždaros grandinės rodyklėNeprivaloma.4.2.9. Kiti reikalavimaiArtimosios šviesos žibintams netaikomi 3.6.2 punkto reikalavimai.Artimosios šviesos žibintai nesisukinėja vairuojamųjų ratų pasukimo ribotuvo pakrypimo kampo atžvilgiu.4.3. Priekinis rūko žibintas4.3.1. ĮrengimasNeprivaloma įrengti motorinėse transporto priemonėse.Draudžiama įrengti priekabose.4.3.2. SkaičiusDu.4.3.3. IšdėstymasPapildomų techninių sąlygų nėra.4.3.4. Vieta4.3.4.1. Plotis:apšviečiamojo paviršiaus taškas, labiausiai nutolęs nuo transporto priemonės vidurinės išilginės plokštumos, nuo tolimiausio išorinio transporto priemonės krašto turi būti ne didesniu kaip 400 mm atstumu.4.3.4.2. Aukštis:Ne mažiau kaip 250 mm nuo žemės paviršiaus.Joks apšviečiamojo paviršiaus taškas neturi būti aukščiau už aukščiausią artimosios šviesos žibinto apšviečiamojo paviršiaus tašką.4.3.4.3. Ilgis:Priekinėje transporto priemonės dalyje: šis reikalavimas laikomas įvykdytu, jeigu žibinto skleidžiama šviesa, atsispindinti galinio vaizdo veidrodžiuose ir (arba) kituose šviesą atspindinčiuose transporto priemonės paviršiuose nei tiesiogiai, nei netiesiogiai nesukelia nepatogumų vairuotojui.4.3.5. Geometrinis apžvelgiamumasApibrėžtas α ir β kampais, kaip nurodyta 1.13 punkte:α = 5º į viršų ir apačią,β = 45º į išorę ir 10º į vidų4.3.6. SureguliavimasPriekiniai rūko žibintai nesisukinėja vairuojamųjų ratų pasukimo ribotuvo pakrypimo kampo atžvilgiu.Jie turėtų būti nukreipti pirmyn ir nesudaryti nepatogumų priešpriešinio transporto vairuotojams bei kitiems eismo dalyviams.4.3.7. Elektriniai sujungimaiTuri būti įmanoma įjungti ir išjungti priekinius rūko žibintus atskirai nuo tolimosios šviesos žibintų, artimosios šviesos žibintų arba nuo bet kokių tolimosios ir artimosios šviesos žibintų derinių.4.3.8. Uždaros grandinės rodyklėNeprivaloma.4.4. Atbulinės eigos žibintai4.4.1. ĮrengimasPrivaloma įrengti motorinėse transporto priemonėse.Neprivaloma įrengti priekabose.4.4.2. SkaičiusVienas arba du.4.4.3. IšdėstymasPapildomų techninių sąlygų nėra.4.4.4. Vieta4.4.4.1. Plotis:papildomų techninių sąlygų nėra.4.4.4.2. Aukštis:ne mažiau kaip 250 mm ir ne daugiau kaip 1200 mm nuo žemės paviršiaus.4.4.4.3. Ilgis:transporto priemonės gale.4.4.5. Geometrinis apžvelgiamumasApibrėžtas α ir β kampais, kaip nurodyta 1.13 punkte:α = 15º į viršų ir 5º į apačią,β = 45º į dešinę ir kairę, jeigu yra tik 1 žibintas,β = 45º į išorę ir 30º į vidų, jeigu yra 2 žibintai.4.4.6. SureguliavimasGalinės transporto dalies link.4.4.7. Elektriniai sujungimaiAtbulinės eigos žibintas pradeda šviesti tik tada, kai įjungta atbulinės eigos pavara, o variklį įjungiantis arba išjungiantis įtaisas yra tokioje padėtyje, kad variklį galima eksploatuoti.Atbulinės eigos žibintai neturi įsižiebti arba šviesti, jeigu jei neįvykdyta bet kuri iš pirmiau minėtų sąlygų.4.4.8. Uždaros grandinės rodyklėNeprivaloma.4.5. Posūkio rodyklių žibintai4.5.1. Įrengimas (žr. 4 priedėlį)Motorinėse transporto priemonėse tokį žibintą įrengti yra privaloma. Posūkio rodyklių žibintų tipai skirstomi į kategorijas (1, 1a, 1b, 2a, 2b ir 5), o šių žibintų komplektas instaliuotas vienoje transporto priemonėje vadinamas ("A" ir "B").Derinys "A" naudojamas visose motorinėse transporto priemonėse.Derinys "B" naudojamas tik priekabose.4.5.2. SkaičiusĮrengiama tiek įtaisų, kad jie galėtų rodyti signalus, atitinkančius kurį nors įtaisų derinį, nurodytą 4.5.3 punkte.4.5.3. DerinysA: du priekiniai šių kategorijų posūkio rodyklių žibintai:- 1 arba 1a, arba 1b,jei atstumas tarp šio žibinto apšviečiamojo paviršiaus kraštų ir artimųjų šviesų žibinto ir (arba) priekinio rūko žibinto yra mažiausiai 40 mm,- 1a arba 1b,jei atstumas tarp šio žibinto apšviečiamojo paviršiaus kraštų ir artimųjų šviesų žibinto ir (arba) priekinio rūko žibinto yra didesnis nei 20 mm ir mažesnis nei 40 mm,- 1b,jei atstumas tarp šio žibinto apšviečiamojo paviršiaus kraštų ir artimųjų šviesų žibinto ir (arba) priekinio rūko žibinto yra mažesnis arba lygus 20 mm;du galiniai posūkio rodyklių žibintai (2a arba 2b kategorijos);du šoniniai posūkio rodyklių žibintai (5 kategorija).Jei yra sumontuoti kokie nors įtaisai, kurie veikia tiek kaip priekinės (1, 1a ir 1b kategorijos), tiek ir kaip šoninės (5 kategorija) posūkio rodyklės, gali būti sumontuoti du papildomi šoniniai posūkio rodyklių žibintai, kad būtų įvykdyti 4.5.5 punkte nurodyti matomumo reikalavimai.B: du galiniai posūkio rodyklių žibintai (2a arba 2b kategorijos).4.5.4. Vieta4.5.4.1. Plotis:apšviečiamojo paviršiaus taškas, labiausiai nutolęs nuo transporto priemonės vidurinės išilginės plokštumos, nuo tolimiausio išorinio transporto priemonės krašto turi būti ne didesniu kaip 400 mm atstumu.Atstumas tarp dviejų apšviečiamųjų paviršių vidinių kraštų yra ne mažesnis kaip 600 mm.Šis atstumas gali būti sumažintas iki 400 mm, jei bendras transporto priemonės plotis mažesnis nei 1300 mm.4.5.4.2. Aukštis virš žemės paviršiaus:4.5.4.2.1. Matuojant nuo žemiausio taško, šoninių posūkio rodyklių žibintų (5 kategorija) apšviečiamojo paviršiaus aukštis turi būti ne mažesnis kaip 500 mm, ir ne didesnis kaip 1500 mm, matuojant nuo aukščiausio taško.4.5.4.2.2. 1, 1a, 1b, 2a ir 2b kategorijų posūkio rodyklių žibintų aukštis, matuojant jį pagal 3.8 punkto reikalavimų, turi būti ne mažesnis kaip 350 mm ir ne didesnis kaip 1500 mm.4.5.4.2.3. Jei transporto priemonės konstrukcija neteikia galimybių pritaikyti aukščiausiąsias reikalavimų ribas, matuotas kaip minėta anksčiau, įrengiant 5 kategorijos šoninių posūkio rodyklių žibintus jos gali būti padidintos iki 2300 mm, o įrengiant 1, 1a, 1b, 2a ir 2b kategorijų posūkio rodyklių žibintus – iki 2100 mm.4.5.4.3. Ilgis:atstumas tarp šoninių posūkio rodyklės žibinto (5 kategorija) apšviečiamojo paviršiaus ir skersinės plokštumos, žyminčios priekinę bendro transporto priemonės ilgio ribą, neturi viršyti 1800 mm.Jei transporto priemonės konstrukcija neteikia galimybių pritaikyti anksčiau minėtus matomumo kampus, šis atstumas padidinamas iki 2500 mm.4.5.5. Geometrinis apžvelgiamumasHorizontalūs kampai: | žr. 4 priedėlį. |Vertikalūs kampai: | 15º aukščiau ir žemiau horizontalės Vertikalus kampas žemiau horizontalės gali būti sumažintas iki 5º, jei atstumas tarp žibintų ir žemės paviršiaus yra mažesnis nei 750 mm. |4.5.6. SureguliavimasJeigu gamintojas yra numatęs papildomus reikalavimus, įrengiant jų turi būti laikomasi.4.5.7. Elektriniai sujungimaiPosūkio rodyklių žibintai įjungiami atskirai. Visi vienoje transporto priemonės pusėje esantys posūkio rodyklių žibintai įjungiami ir išjungiami tuo pačiu valdymo įtaisu ir turi mirksėti su pertrūkiais.4.5.8. Veikimo kontrolės rodyklėPrivaloma visiems priekiniams ir galiniams posūkio rodyklių žibintams. Veikimo kontrolės rodyklė gali būti optinė arba garsinė, arba ir optinė, ir garsinė.Jeigu įrengiama optinė veikimo kontrolės rodyklė, ji, sutrikus bet kuriam priekiniam arba galiniam posūkio rodyklių žibintui, arba užgęsta, arba dega nemirksėdama, arba mirksi visiškai kitokiu dažniu.Jeigu įrengiama tik garsinė veikimo kontrolės rodyklė, jos duodamas garsinis signalas yra aiškiai girdimas ir to signalo dažnis pasikeičia, sutrikus bet kuriam priekiniam arba galiniam posūkio rodyklių žibintui.Jei motorinė transporto priemonė turi įrangą, leidžiančią vilkti priekabą, toje transporto priemonėje turi būti įrengta speciali optinė priekabos posūkio rodyklių žibintų veikimo kontrolės rodyklė, jei pagal signalinę velkančiosios transporto priemonės posūkio rodyklių žibintų veikimo kontrolės rodyklę neįmanoma nustatyti, ar neveikia kuris nors sudaryto transporto priemonių junginio posūkio rodyklės žibintas.4.5.9. Kiti reikalavimaiŠviesa yra mirksinti (90 ± 30 kartų per minutę).Įjungus šviesos signalo valdymo įtaisą, šviesa įsižiebia ne vėliau kaip po vienos sekundės, o antrą kartą šviesa įsižiebia ne vėliau kaip po pusantros sekundės. Jei motorinė transporto priemonė turi įrangą, leidžiančią vilkti priekabą, velkančiosios transporto priemonės posūkio rodyklių žibintų veikimo kontrolės rodyklė rodo ir priekabos posūkio rodyklių žibintų veikimą.Jeigu sugenda 1 posūkio rodiklio žibintas, išskyrus atvejį, kai tai yra trumpasis sujungimas, kiti posūkio rodiklio žibintai turi mirksėti, tačiau jų mirksėjimo dažnis nuo nustatytojo pagal reikalavimus gali skirtis.4.6. Įspėjamasis pavojaus signalas4.6.1. | Įrengimas Įrengimas Privalomas. |4.6.2. | Skaičius | Kaip apibrėžta atitinkamuose 4.5 papunkčiuose |4.6.3. | Išdėstymas |4.6.4. | Vieta |4.6.4.1. | Plotis |4.6.4.2. | Aukštis |4.6.4.3. | Ilgis |4.6.5. | Geometrinis apžvelgiamumas |4.6.6. | Sureguliavimas |4.6.7. | Elektriniai sujungimai Šviesos signalas valdomas atskiru valdymo įtaisu, vienu metu įjungiančiu visus mirksinčius posūkio rodyklių žibintus. |4.6.8. | Uždaros grandinės rodyklė Privaloma. Mirksinti įspėjamoji lemputė, kuri gali veikti kartu su signaline (-ėmis) rodykle (-ėmis), kaip apibrėžta 4.5.8 punkte. |4.6.9. | Kiti reikalavimai Kaip apibrėžta 4.5.9 punkte. Jei motorinė transporto priemonė turi įrangą, leidžiančią vilkti priekabą, įspėjamojo pavojaus signalo valdymo įtaisu turi būti galima įjungti priekabos posūkio rodyklių žibintus. Įspėjamasis pavojaus signalas turi veikti net tada, kai variklio įjungimo ir išjungimo įtaisas yra tokioje padėtyje, kad variklio įjungti negalima. |4.7. Stabdymo signalo žibintai4.7.1. ĮrengimasPrivalomas.4.7.2. SkaičiusDu.4.7.3. IšdėstymasPapildomų techninių sąlygų nėra.4.7.4. Vieta4.7.4.1. Plotis:Ne arčiau kaip per 600 mm vienas nuo kito. Šis atstumas gali būti sumažintas iki 400 mm, jei transporto priemonės plotis yra mažesnis nei 1300mm.4.7.4.2. Aukštis:Virš žemės paviršiaus: ne mažesnis kaip 350 mm, ne didesnis kaip 1500 mm arba ne didesnis kaip 2100 mm, jeigu dėl ypatingos kėbulo formos neįmanoma laikytis reikalavimo dėl 1500 mm.4.7.4.3. Ilgis:Galinėje transporto priemonės dalyje.4.7.5. Geometrinis apžvelgiamumasHorizontalusis kampas: | 45º į išorę ir vidų. |Vertikalus kampas: | 15º aukščiau ir žemiau horizontalės. Vertikalus kampas žemiau horizontalės gali būti sumažintas iki 5º, jei atstumas tarp žibintų ir žemės paviršiaus yra mažesnis nei 750 mm. |4.7.6. SureguliavimasGalinės transporto priemonės dalies link.4.7.7. Elektriniai sujungimaiStabdymo signalo žibintai turi įsižiebti, kai nuspaudžiamas darbinis stabdis. Jie neturi būtinai įsižiebti, jei variklio įjungimo ir (arba) išjungimo įtaisas yra tokioje padėtyje, kad variklio įjungti negalima.4.7.8. Veikimo kontrolės rodyklėNeprivaloma. Jeigu tokia rodyklė įrengta, jos skleidžiama šviesa turėtų būti nemirksinti ir įsižiebti, jei sutriktų stabdymo signalo žibintų veikimas.4.8. Galinio valstybinio numerio žibintas4.8.1. | Įrengimas Privalomas. |4.8.2. | Skaičius | Tokie, kad įtaisas galėtų apšviesti valstybinio numerio vietą |4. 8.3. | Išdėstymas |4.8.4. | Vieta |4.8.4.1. | Plotis |4.8.4.2. | Aukštis |4.8.4.3. | Ilgis |4.8.5. | Geometrinis apžvelgiamumas |4.8.6. | Sureguliavimas |4.8.7. | Elektriniai sujungimai Papildomų techninių sąlygų nėra. |4.8.8. | Uždaros grandinės rodyklė Neprivaloma. Jeigu tokia lemputė įrengta, jos funkciją atlieka signalinė rodyklė, skirta priekiniams ir galiniams gabaritiniams žibintams. |4.8.9. | Kiti reikalavimai Jei galinio valstybinio numerio žibintas yra kombinuotas su galiniu gabaritiniu žibintu, sujungtas su stabdymo signalo žibintu arba su galiniu rūko žibintu, fotometrinės jo charakteristikos gali kisti įjungiant stabdymo signalo arba rūko žibintus. |4.9. Priekiniai gabaritiniai žibintai4.9.1. ĮrengimasPrivaloma įrengti visose transporto priemonėse.Privaloma įrengti platesnėse kaip 1600 mm priekabose.Neprivaloma įrengti priekabose, jeigu jų plotis ne didesnis kaip 1600 mm.4.9.2. SkaičiusDu.4.9.3. IšdėstymasPapildomų techninių sąlygų nėra.4.9.4. Vieta4.9.4.1. Plotis:apšviečiamojo paviršiaus taškas, esantis toliausiai nuo vidurinės išilginės transporto priemonės plokštumos, nuo tolimiausio išorinio transporto priemonės krašto turi būti ne toliau kaip 400 mm.Įrengiant priekabose, apšviečiamojo paviršiaus taškas, labiausiai nutolęs nuo transporto priemonės vidurinės išilginės plokštumos, nuo tolimiausio išorinio transporto priemonės krašto turi būti ne toliau kaip 150 mm. Vidiniai apšviečiamųjų paviršių kraštai turi būti vieni nuo kitų nutolę ne daugiau kaip per 600 mm.Šis atstumas gali būti sumažintas iki 400 mm, jei bendras transporto priemonės plotis yra mažesnis nei 1300 mm.4.9.4.2. Aukštis:virš žemės paviršiaus: ne mažiau kaip 350 mm, ne daugiau kaip 1500 mm arba ne daugiau kaip 2100 mm, jeigu dėl ypatingos kėbulo formos neįmanoma laikytis reikalavimo dėl 1500 mm.4.9.4.3. Ilgis:Papildomų techninių sąlygų nėra.4.9.4.4. Jei priekinis gabaritinis žibintas tarpusavyje sujungtas su kitu žibintu, kito žibinto apšviečiamuoju paviršiumi turi būti pasinaudota tikrinant jo sureguliavimo reikalavimų laikymąsi (4.9.4.1–4.9.4.3 punktai).4.9.5. Geometrinis apžvelgiamumasHorizontalus dviejų priekinių gabaritinių žibintų kampas:45º į vidų ir 80º į išorę.Priekaboms kampas į vidų gali būti sumažintas iki 5º.Vertikalus kampas:15º virš horizontalės ir 15º žemiau horizontalės. Vertikalus kampas žemiau horizontalės gali būti sumažintas iki 5º, jei atstumas tarp žibintų ir žemės paviršiaus mažesnis nei 750 mm.4.9.6. SureguliavimasPriekinės transporto priemonės dalies link.4.9.7. Elektriniai sujungimaiPapildomų techninių sąlygų nėra.4.9.8. Uždaros grandinės rodyklėPrivaloma. Ši signalinė rodyklė skleidžia nemirksinčią šviesą ir neįrengiama, jeigu prietaisų skydelio apšvietimą galima įjungti tik kartu su priekiniais gabaritiniais žibintais.4.10. Galiniai gabaritiniai žibintai4.10.1 ĮrengimasPrivaloma.4.10.2. SkaičiusDu.4.10.3. IšdėstymasPapildomų techninių sąlygų nėra.4.10.4. Vieta4.10.4.1. Plotis:apšviečiamojo paviršiaus taškas, labiausiai nutolęs nuo transporto priemonės vidurinės išilginės plokštumos, nuo tolimiausio išorinio transporto priemonės krašto turi būti ne didesniu kaip 400 mm atstumu.Vidiniai apšviečiamųjų paviršių kraštai turi būti vieni nuo kitų nutolę ne daugiau kaip per 600 mm. Šis atstumas gali būti sumažintas iki 400 mm, jei bendras transporto priemonės plotis yra mažesnis nei 1300 mm.4.10.4.2. Aukštis:virš žemės paviršiaus: ne mažiau kaip 350 mm ir ne daugiau kaip 1500mm, arba ne daugiau kaip 2100 mm, jeigu dėl ypatingos kėbulo formos neįmanoma laikytis reikalavimo dėl 1500 mm.4.10.4.3. Ilgis:Galinėje transporto priemonės dalyje.4.10.5. Geometrinis apžvelgiamumasHorizontalusis kampas: | 45º į vidų ir 80º išorę. |Vertikalus kampas: | 15º aukščiau ir žemiau horizontalės. Vertikalus kampas žemiau horizontalės gali būti sumažintas iki 5º, jei atstumas tarp žibintų ir žemės paviršiaus yra mažesnis nei 750 mm. |4.10.6. SureguliavimasGalinės transporto priemonės dalies link.4.10.7. Elektriniai sujungimaiPapildomų techninių sąlygų nėra.4.10.8. Uždaros grandinės rodyklėPrivaloma. Ji turi būti sujungta su priekinių gabaritinių žibintų rodykle.4.11. Galinis rūko žibintas4.11.1 ĮrengimasPrivalomas.4.11.2. SkaičiusVienas, antrasis galinio rūko žibintas neprivalomas.4.11.3. IšdėstymasPapildomų techninių sąlygų nėra.4.11.4. Vieta4.11.4.1. Plotis:jeigu įrengiamas tik vienas galinis rūko žibintas, jis turi būti vidurinės išilginės transporto priemonės plokštumos pusėje priešingoje toje šalyje nustatytai transporto priemonių judėjimo krypčiai.4.11.4.2. Aukštis:250–1000 mm virš žemės paviršiaus.4.11.4.3. Ilgis:galinėje transporto priemonės dalyje.4.11.5. Geometrinis apžvelgiamumasHorizontalusis kampas: | 25º į vidų ir išorę. |Vertikalus kampas: | 5º virš ir žemiau horizontalės. |4.11.6. SureguliavimasGalinės transporto priemonės dalies link.4.11.7. Elektriniai sujungimaiJie turi būti tokie, kad galinį rūko žibintą būtų galima įjungti tik kartu su priekiniais artimosios arba tolimosios šviesos, arba priekiniais rūko žibintais. Įjungtą galinį rūko žibintą turi būti galima valdyti kartu su priekiniais artimosios arba tolimosios šviesos, arba priekiniais rūko žibintais.Įjungtas galinis rūko žibintas neišsijungia junginėjant artimąsias ir tolimąsias šviesas.Jei įrengtas priekinis rūko žibintas, galinį rūko žibintą turi būti įmanoma išjungti atskirai.4.11.8. Uždaros grandinės rodyklėPrivaloma. Atskira nemirksinti signalinė rodykle.4.11.9. Kiti reikalavimaiVisais atvejais atstumas tarp stabdymo signalo žibinto ir kiekvieno galinio rūko žibinto turi būti didesnis kaip 100 mm.4.12. Stovėjimo šviesos žibintas4.12.1 Įrengimasne ilgesnėse kaip 6 m ir ne platesnėse kaip 2 m motorinėse transporto priemonėse: neprivaloma;kitose transporto priemonėse – draudžiama.4.12.2. SkaičiusAtsižvelgiant į kitų žibintų išdėstymą.4.12.3. Išdėstymas- du priekiniai ir du galiniai žibintai,- arba po vieną žibintą kiekvienoje pusėje.4.12.4. Vieta4.12.4.1. Plotis:apšviečiamojo paviršiaus taškas, labiausiai nutolęs nuo transporto priemonės vidurinės išilginės plokštumos, nuo tolimiausio išorinio transporto priemonės krašto turi būti ne didesniu kaip 400 mm atstumu.Be to, jei žibintai yra du, jie įrengiami transporto priemonės šonuose.4.12.4.2. Aukštis:virš žemės paviršiaus: | ne mažiau kaip 350 mm; ne daugiau kaip 1500 mm arba ne daugiau kaip 2100 mm, jeigu dėl ypatingos kėbulo formos neįmanoma laikytis reikalavimo dėl 1500 mm. |4.12.4.3. Ilgis:papildomų techninių sąlygų nėra.4.12.5. Geometrinis apžvelgiamumasHorizontalus kampas: | 45º į išorę, priekinės ir galinės transporto priemonės dalies link. |Vertikalus kampas: | 15º virš horizontalės ir 15º žemiau horizontalės. Vertikalus kampas žemiau horizontalės gali būti sumažintas iki 5º, jei atstumas tarp žibintų ir žemės paviršiaus mažesnis nei 750 mm. |4.12.6. SureguliavimasStovėjimo šviesos žibintai sureguliuojami tiksliai laikantis nustatytų priekinės ir galinės transporto priemonės dalies matomumo sąlygų.4.12.7. Elektriniai sujungimaiElektriniai sujungimai turi būti tokie, kad toje pačioje transporto priemonės pusėje esantis stovėjimo šviesos žibintas (-ai) galėtų būti įjungtas nepriklausomai nuo bet kurių kitų žibintų.Stovėjimo šviesos žibintas (-ai) turi veikti net tada, kai variklio įjungimo ir išjungimo įtaisas yra tokioje padėtyje, kad variklio įjungti negalima.4.12.8. Uždaros grandinės rodyklėNeprivaloma. Jeigu tokia lemputė yra, ji turi būti įrengta taip, kad jos nebūtų galima supainioti su signaline priekinių ir galinių gabaritinių žibintų rodykle.4.12.9. Kiti reikalavimaiStovėjimo šviesos žibinto funkciją taip pat gali atlikti kartu įjungti toje pačioje transporto priemonės pusėje įrengti priekiniai ir galiniai gabaritiniai žibintai.4.13. Galinio transporto priemonės kontūro gabaritinis žibintas4.13.1 ĮrengimasPrivaloma įrengti platesnėse kaip 2,10 m transporto priemonėse.Neprivaloma transporto priemonėse, kurių plotis 1,80–2,10 m.Galinio transporto priemonės kontūro gabaritinis žibintas neprivalomas transporto priemonėse su atviru kėbulu.4.13.2. SkaičiusDu, matomi iš priekio, ir du, matomi iš galo.4.13.3. IšdėstymasPapildomų techninių sąlygų nėra.4.13.4. Vieta4.13.4.1. Plotis:Priekyje ir gale: | žibintas įrengiamas kuo arčiau tolimiausio išorinio transporto priemonės krašto. Ši sąlyga laikoma įvykdyta, jei apšviečiamojo paviršiaus kraštas, esantis toliausiai nuo vidurinės išilginės transporto priemonės plokštumos, nutolęs ne daugiau kaip 400 mm nuo tolimiausio išorinio transporto priemonės krašto. |4.13.4.2. Aukštis:Priekyje: | Motorinės transporto priemonės: horizontali plokštuma – įtaiso apšviečiamojo paviršiaus viršutinės ribos liestinė – neturi būti žemiau kaip horizontali plokštuma – priekinio stiklo skaidriosios dalies viršutinės ribos liestinė. Priekabos ir puspriekabės: žibintas įrengiamas didžiausiame aukštyje, kurį galima pasirinkti atsižvelgiant į reikalavimus dėl pločio ir konstrukcijos bei naudojimo reikalavimus dėl žibintų simetrijos. |Gale: | žibintas įrengiamas didžiausiame aukštyje, kurį galima pasirinkti atsižvelgiant į reikalavimus dėl pločio ir konstrukcijos bei naudojimo reikalavimus dėl žibintų simetrijos. |4.13.4.3. Ilgis:Papildomų techninių sąlygų nėra.4.13.5. Geometrinis apžvelgiamumasHorizontalus kampas: 80º į išorę.Vertikalus kampas: 5º virš horizontalės ir 20º žemiau horizontalės.4.13.6. SureguliavimasGalinio transporto priemonės kontūro gabaritiniai žibintai sureguliuojami taip, kad jie atitiktų apžvelgiamumui iš galo ir priekio keliamus reikalavimus.4.13.7. Elektriniai sujungimaiPapildomų techninių sąlygų nėra.4.13.8. Uždaros grandinės rodyklėNeprivaloma. Jeigu tokia lemputė įrengta, jos funkciją atlieka signalinė rodyklė, skirta priekiniams ir galiniams gabaritiniams žibintams.4.13.9. Kiti reikalavimaiJeigu laikomasi visų kitų sąlygų, žibintą, matomą iš priekio, ir žibintą, matomą iš galo, esančius toje pačioje transporto priemonės pusėje, galima sujungti į vieną įtaisą.Galinio transporto priemonės kontūro gabaritinio žibinto vieta atitinkamo gabaritinio žibinto atžvilgiu yra tokia, kad atstumas tarp taškų, esančių arčiausiai dviejų žibintų apšviečiamųjų paviršių, projekcijų vertikalioje skersinėje plokštumoje būtų ne mažesnis kaip 200 mm.4.14. Galinis ne trikampio formos atšvaitas4.14.1 ĮrengimasPrivaloma įrengti motorinėse transporto priemonėse.Neprivaloma įrengti priekabose, jei jie sugrupuoti su kitais galiniais šviesos signaliniais įtaisais.4.14.2. SkaičiusDu.Jei nepabloginamas privalomų apšvietimo ir šviesos signalinių įtaisų efektyvumas, leidžiama naudoti papildomus šviesą atspindinčius įtaisus ir medžiagas.4.14.3. IšdėstymasPapildomų techninių sąlygų nėra.4.14.4. Vieta4.14.4.1. Plotis:apšviečiamojo paviršiaus taškas, esantis toliausiai nuo vidurinės išilginės transporto priemonės plokštumos, nuo tolimiausio išorinio transporto priemonės krašto turi būti ne toliau kaip 400 mm.Vidiniai apšviečiamųjų paviršių kraštai turi būti vieni nuo kitų nutolę ne daugiau kaip per 600 mm. Šis atstumas gali būti sumažintas iki 400 mm, jei bendras transporto priemonės plotis yra mažesnis nei 1300 mm.4.14.4.2. Aukštis:virš žemės paviršiaus: ne mažesnis kaip 350 mm, ne didesnis kaip 900 mm.4.14.4.3. Ilgis:transporto priemonės gale.4.14.5. Geometrinis apžvelgiamumasHorizontalusis kampas: | 30º į vidų ir išorę, |Vertikalus kampas: | 15º virš ir žemiau horizontalės. Vertikalus kampas žemiau horizontalės gali būti sumažintas iki 5º, jei atstumas tarp žibintų ir žemės paviršiaus mažesnis nei 750 mm. |4.14.6. SureguliavimasGalinės transporto priemonės dalies link.4.14.7. Kiti reikalavimaiTam tikra atšvaito apšviečiamojo paviršiaus dalis gali būti bendra su kurio nors kito galinio žibinto apšviečiamuoju paviršiumi.4.15. Galinis trikampio formos atšvaitas4.15.1 ĮrengimasPrivaloma įrengti priekabose.Draudžiama įrengti motorinėse transporto priemonėse.4.15.2. SkaičiusDu.Jei nepabloginamas privalomų apšvietimo ir šviesos signalinių įtaisų efektyvumas, leidžiama naudoti papildomus šviesą atspindinčius įtaisus ir medžiagas.4.15.3. IšdėstymasTrikampio viršūnė turi būti nukreipta į viršų.4.15.4. Vieta4.15.4.1. Plotis:apšviečiamojo paviršiaus taškas, esantis toliausiai nuo vidurinės išilginės transporto priemonės plokštumos, nuo tolimiausio išorinio transporto priemonės krašto turi būti ne toliau kaip 400 mm.Vidiniai apšviečiamųjų paviršių kraštai turi būti vieni nuo kitų nutolę ne daugiau kaip per 600 mm. Šis atstumas gali būti sumažintas iki 400 mm, jei bendras transporto priemonės plotis yra mažesnis nei 1300 mm.4.15.4.2. Aukštis:virš žemės paviršiaus: ne mažesnis kaip 350 mm, ne didesnis kaip 900 mm.4.15.4.3. Ilgis:transporto priemonės gale.4.15.5. Geometrinis apžvelgiamumasHorizontalusis kampas: | 30º į vidų ir išorę, |Vertikalus kampas: | 15º virš ir žemiau horizontalės. Vertikalus kampas žemiau horizontalės gali būti sumažintas iki 5º, jei žibintai virš žemės paviršiaus yra mažesniu kaip 750 mm atstumu. |4.15.6. SureguliavimasTransporto priemonės gale.4.15.7. Kiti reikalavimaiJoks žibintas negali būti pakeistas trikampiu atšvaitu.4.16. Priekinis ne trikampio formos atšvaitas4.16.1. ĮrengimasPrivaloma įrengti priekabose.Neprivaloma įrengti motorinėse transporto priemonėse.4.16.2. SkaičiusDu.Jei nepabloginamas privalomų apšvietimo ir šviesos signalinių įtaisų efektyvumas, leidžiama naudoti papildomus šviesą atspindinčius įtaisus ir medžiagas.4.16.3. IšdėstymasPapildomų techninių sąlygų nėra.4.16.4. Vieta4.16.4.1. Plotis:apšviečiamojo paviršiaus taškas, esantis toliausiai nuo vidurinės išilginės transporto priemonės plokštumos, nuo tolimiausio išorinio transporto priemonės krašto turi būti ne toliau kaip 400 mm.Įrengiant priekaboje, apšviečiamojo paviršiaus taškas, labiausiai nutolęs nuo transporto priemonės vidurinės išilginės plokštumos, nuo tolimiausio išorinio transporto priemonės krašto turi būti ne toliau kaip 150 mm.Vidiniai atšvaitų kraštai turi būti vieni nuo kitų nutolę ne daugiau kaip per 600 mm. Šis atstumas gali būti sumažintas iki 400 mm, jei bendras transporto priemonės plotis yra mažesnis nei 1300 mm.4.16.4.2. Aukštis:virš žemės paviršiaus: ne mažiau kaip 350 mm ir ne daugiau kaip 900 mm, arba ne daugiau kaip 1500 mm, jeigu dėl ypatingos kėbulo formos neįmanoma laikytis reikalavimo dėl 900 mm.4.16.4.3. Ilgis:transporto priemonės priekyje.4.16.5. Geometrinis apžvelgiamumasHorizontalusis kampas: | 30º į vidų ir išorę. Jei dėl reguliuojamos vilkimo sijos šio reikalavimo įvykdyti neįmanoma, kampas gali būti sumažintas iki 10º. |Vertikalus kampas: | 15º virš ir žemiau horizontalės. Vertikalus kampas žemiau horizontalės gali būti sumažintas iki 5º, jei atstumas tarp atšvaito ir žemės paviršiaus mažesnis nei 750 mm. |4.16.6. SureguliavimasPriekinės transporto priemonės dalies link.4.16.7. Kiti reikalavimaiTam tikra atšvaito apšviečiamojo paviršiaus dalis gali būti bendra su priekinio gabaritinio žibinto apšviečiamuoju paviršiumi.4.17. Šoninis ne trikampio formos atšvaitas4.17.1 ĮrengimasPrivaloma įrengti:- visose ilgesnėse nei 6 m motorinėse transporto priemonėse,- visose priekabose;Neprivaloma įrengti:- motorinėse transporto priemonėse, kurių ilgis neviršija 6 m.4.17.2. Mažiausias atšvaitų skaičius toje pačioje transporto priemonės pusėjeAtšvaitai įrengiami laikantis apšvietimo ir šviesos signalinių įtaisų išilginio išdėstymo taisyklių.Jei nepabloginamas privalomų apšvietimo ir šviesos signalinių įtaisų efektyvumas, leidžiama naudoti papildomus šviesą atspindinčius įtaisus ir medžiagas.4.17.3. IšdėstymasPapildomų techninių sąlygų nėra.4.17.4. Vieta4.17.4.1. Plotis:Papildomų techninių sąlygų nėra.4.17.4.2. Aukštis:virš žemės paviršiaus: ne mažiau kaip 350 mm ir ne daugiau kaip 900 mm. Arba ne daugiau kaip 1500 mm, jeigu dėl ypatingos kėbulo formos neįmanoma laikytis reikalavimo dėl 900 mm.4.17.4.3. Ilgis:bent vienas šoninis atšvaitas turi būti įrengtas viduriniame transporto priemonės trečdalyje, pačiame priekyje esantis atšvaitas įrengiamas ne toliau kaip per 3 metrus nuo transporto priemonės priekio; įrengiant priekaboje šis atstumas matuojant atsižvelgiant į priekabos vilkimo sijos ilgį.Atstumas tarp dviejų gretimų atšvaitų neturi viršyti 3 m.Jei dėl transporto priemonės konstrukcijos galimybių įvykdyti šiuos reikalavimus nėra, atstumas gali būti padidintas iki 4 m. Atstumas tarp galinio atšvaito ir transporto priemonės galo negali būti didesnis nei 1 m.Motorinėse transporto priemonėse, kurių ilgis neviršija 6 m, pakanka įrengti vieną šoninį atšvaitą pirmame ir (arba) trečiame transporto priemonės ilgio trečdalyje.4.17.5. Geometrinis apžvelgiamumasHorizontalusis kampas: | 45º į vidų ir išorę, |Vertikalus kampas: | 15º virš ir žemiau horizontalės. Vertikalus kampas žemiau horizontalės gali būti sumažintas iki 5º, jei atstumas tarp atšvaito ir žemės paviršiaus mažesnis nei 750 mm. |4.17.6. SureguliavimasAtšvaito atskaitos ašis turi būti horizontali ir statmena vidurinei išilginei transporto priemonės plokštumai bei nukreipta į išorę.4.17.7. Kiti reikalavimaiTam tikra atšvaito apšviečiamojo paviršiaus dalis gali būti bendra su priekinio gabaritinio žibinto apšviečiamuoju paviršiumi.4.18. Šoninio kontūro gabaritinis žibintas4.18.1. ĮrengimasPrivaloma įrengti:- visose ilgesnėse nei 6 m transporto priemonėse, išskyrus transporto priemones atviru kėbulu.Neprivaloma įrengti:- transporto priemonėse, kurių ilgis neviršija 6 m.Priekabų ilgis matuojamas kartu su vilkimo sija.4.18.2. Mažiausias žibintų skaičius toje pačioje transporto priemonės pusėjeŽibintai įrengiami laikantis apšvietimo ir šviesos signalinių įtaisų išilginio išdėstymo taisyklių.4.18.3. Išdėstymaspapildomų techninių sąlygų nėra.4.18.4. Vieta4.18.4.1. Plotis:Papildomų techninių sąlygų nėra.4.18.4.2. Aukštis:virš žemės paviršiaus: ne mažiau kaip 350 mm ir ne daugiau kaip 1500 mm. Arba ne daugiau kaip 2100 mm, jeigu dėl ypatingos kėbulo formos neįmanoma laikytis reikalavimo dėl 1500 mm.4.18.4.3. Ilgis:Bent vienas šoninis atšvaitas turi būti įrengtas viduriniame transporto priemonės trečdalyje, pačiame priekyje esantis šoninio kontūro gabaritinis žibintas įrengiamas ne toliau kaip per 3 metrus nuo transporto priemonės priekio; įrengiant priekaboje, šis atstumas matuojamas atsižvelgiant į priekabos vilkimo sijos ilgį.Atstumas tarp dviejų gretimų šoninio kontūro gabaritinių žibintų neturi viršyti 3 m.Jei dėl transporto priemonės konstrukcijos galimybių įvykdyti šiuos reikalavimus nėra, atstumas gali būti padidintas iki 4 m. Atstumas tarp galinio šoninio kontūro gabaritinio žibinto ir transporto priemonės galo negali būti didesnis nei 1 m. Motorinėse transporto priemonėse, kurių ilgis neviršija 6 m, pakanka įrengti vieną šoninį atšvaitą pirmame ir (arba) trečiame transporto priemonės ilgio trečdalyje.4.18.5. Geometrinis apžvelgiamumasHorizontalusis kampas: | 45º į priekį ir galą; vis dėlto, transporto priemonėse, kuriose šoninio kontūro gabaritinio žibinto įrengimas neprivalomas, šis kampas gali būti sumažintas iki 30º. |Vertikalus kampas: | 15º virš ir žemiau horizontalės. Vertikalus kampas žemiau horizontalės gali būti sumažintas iki 5º, jei atstumas tarp atšvaito ir žemės paviršiaus mažesnis nei 750 mm. |4.18.6. SureguliavimasTransporto priemonės šono link.4.18.7. Elektriniai sujungimaiPapildomų techninių sąlygų nėra.4.18.8. Uždaros grandinės rodyklėNeprivaloma. Jeigu tokia lemputė įrengta, jos funkciją atlieka signalinė rodyklė, skirta priekiniams ir galiniams gabaritiniams žibintams.4.18.9. Kiti reikalavimaiJei galinis šoninio kontūro gabaritinis žibintas yra kombinuotas su galiniu gabaritiniu žibintu, tarpusavyje sujungtas su galiniu rūko žibintu arba į jį įtaisytas, fotometrinės jo charakteristikos gali kisti įjungiant galinį rūko žibintą.5. PRODUKCIJOS ATITIKTIS5.1. Kiekviena serijinės gamybos transporto priemonė turi atitikti jai taikomus šioje direktyvoje apibrėžtus apšvietimo ir šviesos signalinių įtaisų įrengimo bei šių įtaisų techninių charakteristikų reikalavimus, pagal kuriuos buvo suteiktas tipo patvirtinimas.[1] Valstybinio numerio šviesos įtaisų ir posūkio rodyklių (5 kategorija) atveju „apšviečiamą paviršių“ pakeisti „sklaidančiu šviesą paviršiumi“, nes čia nėra apšviečiama jokio paviršiaus.[2] Valstybinio numerio šviesos įtaisų ir posūkio rodyklių (5 kategorija) atveju „apšviečiamą paviršių“ pakeisti „sklaidančiu šviesą paviršiumi“, nes čia nėra apšviečiama jokio paviršiaus.[3] Valstybinio numerio šviesos įtaisų ir posūkio rodyklių (5 kategorija) atveju „apšviečiamą paviršių“ pakeisti „sklaidančiu šviesą paviršiumi“, nes čia nėra apšviečiama jokio paviršiaus.[4] Valstybinio numerio šviesos įtaisų ir posūkio rodyklių (5 kategorija) atveju „apšviečiamą paviršių“ pakeisti „sklaidančiu šviesą paviršiumi“, nes čia nėra apšviečiama jokio paviršiaus.[5] Taip pat vadinamas „baltos spalvos“ arba „nespalvotas“ atšvaitas.--------------------------------------------------II PRIEDASPAVYZDYS+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------