title: 1976 m. liepos 27 d. Tarybos direktyva dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su bendromis nuostatomis dėl slėgio indų ir jų tikrinimo metodų, suderinimo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31976L0767

Oficialusis leidinys L 262 , 27/09/1976 p. 0153 - 0168 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 13 tomas 5 p. 0182  specialusis leidimas graikų k.: skyrius 13 tomas 4 p. 0127  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 13 tomas 5 p. 0182  specialusis leidimas ispanų kalba: skyrius 13 tomas 5 p. 0192  specialusis leidimas portugalų kalba skyrius 13 tomas 5 p. 0192

		Tarybos direktyva1976 m. liepos 27 d.dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su bendromis nuostatomis dėl slėgio indų ir jų tikrinimo metodų, suderinimo(76/767/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 100 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [1],atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [2],kadangi kiekvienoje valstybėje narėje privalomosios nuostatos apibrėžia slėgio indų konstrukcijos, patikrinimo ir (arba) eksploatacijos technines charakteristikas; kadangi šie reikalavimai yra skirtingi įvairiose valstybėse narėse; kadangi šie skirtumai trukdo prekybai ir gali sukurti nevienodas konkurencijos sąlygas Bendrijoje;kadangi šie skirtumai, trukdantys bendrai rinkai kurtis ir veikti, galėtų būti sumažinti arba visiškai pašalinti, jei visose valstybėse narėse, papildžius arba pakeitus galiojančius įstatymus, būtų taikomi vienodi reikalavimai;kadangi atitikties šiems techniniams reikalavimams patikrinimas yra būtinas, kad būtų užtikrinta veiksminga vartotojų ir trečiųjų šalių apsauga; kadangi galiojančios tikrinimo procedūros yra skirtingos įvairiose valstybėse narėse; kadangi siekiant laisvo slėgio indų judėjimo bendroje rinkoje ir vengiant daugkartinių tikrinimų, kurie iš tiesų kliudo slėgio indams laisvai judėti, reikėtų imtis priemonių, kad valstybės narės abipusiai pripažintų tikrinimo procedūras;kadangi siekiant palengvinti tikrinimo procedūrų abipusį pripažinimą, tokių slėgio indų atžvilgiu turėtų būti nustatytos tinkamos EEB modelio patvirtinimo ir EEB patikrinimo procedūros, taip pat turėtų būti suderinti kriterijai, pagal kuriuos skiriamos už patikrinimų atlikimą atsakingos institucijos;kadangi EEB ženklų ant slėgio indo buvimas, rodantis, kad šiam indui buvo atliktas atitinkamas patikrinimas, patvirtina, kad šis indas atitinka nustatytus techninius reikalavimus, todėl indą importuojant arba pateikiant eksploatuoti nebereikia kartoti jau atliktų patikrinimų;kadangi nacionaliniai slėgio indų reglamentai apima daug kategorijų įvairios paskirties, tūrio ir slėgio indų; kadangi ši direktyva turėtų nustatyti bendrąsias nuostatas, ypač reglamentuojančias EEB modelio patvirtinimo ir patikrinimo procedūras; kadangi kiekvienos kategorijos slėgio indams skirtose atskirosiose direktyvose bus išdėstyti techniniai reikalavimai šių indų konstrukcijai ir kontrolės būdams, o tam tikrais atvejais – sąlygos, kurioms esant Bendrijos techniniai reikalavimai turi pakeisti minėtas nacionalines nuostatas;kadangi direktyvose dėl slėgio indų išdėstyti techniniai reikalavimai turi būti nedelsiant priderinti atsižvelgiant į techninę pažangą; kadangi, siekiant palengvinti šiam tikslui reikalingų priemonių įgyvendinimą, turėtų būti numatytos nuostatos dėl procedūros, užtikrinančios glaudų valstybių narių ir Komisijos bendradarbiavimą, kuris vyktų Direktyvų dėl techninių kliūčių panaikinimo Bendrijos vidaus prekybos slėgio indais srityje derinimo su technikos pažanga komitete;kadangi rinkai pateikiami slėgio indai tam tikrais atvejais gali kelti pavojų saugumui, nors ir atitikdami atitinkamų atskirųjų direktyvų reikalavimus; kadangi todėl turėtų būti numatytos nuostatos tokiam pavojui sumažinti,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:I SKYRIUSSąvokos ir pagrindiniai principai1 straipsnis1. Šioje direktyvoje "slėgio indas" – tai bet koks stacionarusis arba mobilusis indas ar talpykla, kuriame gali būti arba susidaryti didesnis nei 0,5 baro darbinis takaus kūno (dujų, garų ar skysčio) slėgis.2. Ši direktyva netaikoma:- specialiai branduoliniams tikslams skirtiems indams, kurių gedimas gali būti radioaktyvaus spinduliavimo priežastis,- indams, specialiai numatytiems įrengti laivuose ir orlaiviuose arba skirtiems jų jėgainėms,- vamzdynams ir vamzdynų sistemoms.2 straipsnis1. Atskirosios direktyvos nustato atitinkamų rūšių slėgio indų ir, jeigu yra, pagalbinės įrangos projektavimo ir konstrukcijos reikalavimus bei tikrinimo, bandymų, o atskirais atvejais – ir veikimo metodus.Jose tiksliai nurodoma, kurios rūšies slėgio indams yra taikomos EEB modelio patvirtinimo ir EEB patikrinimo procedūros arba kurios iš jų yra taikomos ar netaikomos.Šiose direktyvose gali būti nustatyta:- sąlygos arba terminai, kurie gali būti taikomi EEB modelio patvirtinimo procedūrai, taip pat ženklai, kurie turi būti dedami ant slėgio indų tokiais atvejais,- kiekvieno slėgio indo atpažinimo ženklai,- sąlygos, kurias turi atitikti įvairūs patvirtinto modelio indo modeliai, kad gautų tą patį modelio patvirtinimą.2. Šioje direktyvoje "EEB tipo slėgio indas" – tai bet kuris indas, suprojektuotas ir pagamintas taip, kad atitiktų konkrečiai rūšiai taikomos atskirosios direktyvos reikalavimus.3 straipsnisJokia valstybė narė negali neleisti, uždrausti arba riboti EEB tipo slėgio indo, atitinkančio šios ir jam taikomos atskirosios direktyvų reikalavimus, pardavimo bei pateikimo eksploatuoti dėl priežasčių, susijusių su jo konstrukcija ir patikrinimu, kaip apibrėžta šioje ir jam taikomoje atskirojoje direktyvose.4 straipsnisValstybės narės teikia lygiai tiek pat reikšmės EEB modelio patvirtinimo ir EEB patikrinimo procedūroms, kaip ir bet kurioms lygiavertėms nacionalinėms procedūroms.5 straipsnisAdministracijos, išduodančios EEB modelio patvirtinimo sertifikatus, ir kontrolės įstaigos, atliekančios indo patikrinimą, uždaviniai apsiriboja pagal atitinkamų atskirųjų direktyvų reikalavimus atliekamais tyrimais bei šia direktyva joms nustatytais veiksmais.II SKYRIUSEEB modelio patvirtinimas6 straipsnis1. Jei atskirojoje direktyvoje yra numatytas EEB modelio patvirtinimas, jis atliekamas prieš:- EEB patikrinimą, jei jo reikalaujama,- pardavimą ar pateikimą eksploatuoti, jei EEB patikrinimo nereikalaujama.2. Gamintojo arba Bendrijoje įsisteigusio jo įgalioto atstovo prašymu valstybės narės privalo suteikti EEB modelio patvirtinimą bet kokio tipo slėgio indui, kuris atitinka tai konkrečiai slėgio indų rūšiai taikomos atskirosios direktyvos reikalavimus.3. Paraiška gauti tam tikro tipo slėgio indo EEB modelio patvirtinimą gali būti pateikta tik vienoje valstybėje narėje.4. Valstybės narės suteikia, atsisako suteikti arba panaikinti EEB modelio patvirtinimą vadovaudamosi šio skyriaus bei I priedo 1, 2 ir 4 skirsnių nuostatomis.7 straipsnis1. Jeigu I priedo 2 punkte numatytų tyrimų rezultatai yra patenkinami, tyrimus dariusi valstybė narė išduoda EEB modelio patvirtinimo sertifikatą, kuris išsiunčiamas atitinkamam pareiškėjui.Jeigu šis patvirtinimas yra susijęs su indu, kuriam taikomas EEB patikrinimas, prieš jį atliekant, gamintojas privalo uždėti ant indo I priedo 3.1 punkte nurodytą patvirtinimo ženklą.2. Reikalavimai sertifikatui ir patvirtinimo ženklui pateikti I priedo 3 ir 5 skirsniuose.8 straipsnisJeigu slėgio indų rūšiai, kuri atitinka atskirosios direktyvos reikalavimus, EEB modelio patvirtinimo nereikalaujama, tačiau pateikiama paraiška EEB patikrinimui, prieš jį atliekant, gamintojas privalo savo atsakomybe ant šios rūšies slėgio indų uždėti specialų I priedo 3.2 punkte apibūdintą ženklą.9 straipsnis1. EEB modelio patvirtinimą suteikusioji valstybė narė privalo panaikinti jį, jei nevykdomos pagal 2 straipsnio 1 dalį atskirojoje direktyvoje bet kurios nurodytos sąlygos.2. Jei EEB modelio patvirtinimą suteikusioji valstybė narė nustato, kad to tipo, kuriam buvo suteiktas patvirtinimas, slėgio indai neatitinka modelio:a) ji gali palikti patvirtinimą galioti, jei nustatyti neatitikimai nežymūs, neturi esminio poveikio indo konstrukcijai ar gaminimo būdams ir jokiu būdu nekelia pavojaus saugai;b) ji turi panaikinti patvirtinimą, jei pakeitimai kelia pavojų saugai;c) ji pareikalauja, kad gamintojas kuo greičiau padarytų tam tikrus gamybos pakeitimus, jei manoma, kad pagaminta partija neatitinka patvirtinto modelio. Gamintojui neįvykdžius šio reikalavimo, ji privalo panaikinti patvirtinimą.3. EEB modelio patvirtinimą suteikusioji valstybė narė taip pat privalo panaikinti jį, jeigu nustato, kad šio patvirtinimo nebuvo galima suteikti.4. Be to, jeigu minėtajai valstybei narei kita valstybė narė praneša apie bet kurį iš 1, 2 ir 3 dalyse nurodytų atvejų, ši, pasitarusi su pranešusiąja valstybe, imasi atitinkamų veiksmų pagal minėtų dalių nuostatas.5. Jei tarp EEB modelio patvirtinimą suteikusiosios valstybės narės ir bet kurios kitos valstybės narės kompetentingų institucijų kyla ginčas dėl tikslingumo ar būtinumo panaikinti patvirtinimą, Komisija yra nuolat informuojama. Jei reikia, Komisija surengia atitinkamus pasitarimus sprendimui surasti.6. Nuspręsti panaikinti EEB modelio patvirtinimą gali tik jį suteikusioji valstybė narė. Apie tokį sprendimą ji nedelsdama praneša kitoms valstybėms narėms ir Komisijai.III SKYRIUSEEB patikrinimas10 straipsnisEEB patikrinimas yra skirtas nustatyti, ar slėgio indas atitinka jam taikomos atskirosios direktyvos reikalavimus; ši atitiktis patvirtinama EEB patikrinimo ženklu.11 straipsnis1. Jeigu slėgio indas pateikiamas EEB patikrinimui, kontrolės įstaiga patikrina, ar:a) - slėgio indas priklauso tai rūšiai, kuriai taikoma EEB modelio patvirtinimo procedūra, ir jei taip, ar jis atitinka patvirtintąjį modelį ir yra paženklintas EEB modelio patvirtinimo ženklu,- slėgio indas priklauso tai rūšiai, kuriai netaikoma EEB modelio patvirtinimo procedūra, ir jei taip, ar jis atitinka atskirojoje direktyvoje išdėstytus reikalavimus;b) - slėgio indas atitinka atskirosios direktyvos reikalavimus, susijusius su bandymų atlikimu bei teisingu teisės aktais nustatytų ženklų ir įrašų uždėjimu.2. Gamintojas negali neleisti kontrolės įstaigos darbuotojams patekti į gamybos vietą, jei ten patekti būtina, kad kontrolės įstaiga galėtų tinkamai atlikti jai pavestas funkcijas.12 straipsnisIII priede nurodyti minimalūs kriterijai, kurių turi laikytis valstybės narės, skirdamos kontrolės įstaigas pagal 13 straipsnį, nevaržant valstybių narių kompetencijos imtis tokių priemonių ir išdėstyti tokias sąlygas, kurios jų manymu yra reikalingos nacionaliniu lygiu užtikrinti, kad paskirtos kontrolės įstaigos dirbtų veiksmingai, koordinuotai ir nepriekaištingai.13 straipsnis1. Kiekviena valstybė narė perduoda kitoms valstybėms narėms ir Komisijai už tikrinimo funkcijas atsakingų kontrolės įstaigų sąrašą ir visus vėlesnius šio sąrašo pakeitimus, nurodydamos, kurioms šių įstaigų yra leidžiama atlikti tik tam tikrus patikrinimus.2. Kontrolės įstaigą paskyrusi valstybė narė privalo panaikinti paskyrimą, jei nustato, kad ši įstaiga neatitinka arba nebeatitinka III priede išdėstytų kriterijų. Ši valstybė narė nedelsdama apie tai informuoja Komisiją ir kitas valstybes nares ir nurodo, ar tas paskyrimas yra panaikintas visiškai, ar tiktai apribotas kai kurių patikrinimų atžvilgiu.3. Kontrolės įstaigos paskyrimą panaikinti arba apriboti gali tiktai ją paskyrusi valstybė narė.14 straipsnis1. Kontrolės įstaiga, atlikusi slėgio indo EEB patikrinimą pagal 11 straipsnyje išdėstytas sąlygas ir II priede nustatytu būdu, paženklina indą dalinio arba galutinio EEB patikrinimo ženklais II priedo 3 skirsnyje nurodyta tvarka.2. EEB patikrinimo ženklų formos ir jo ypatumų reikalavimai pateikti II priedo 3 skirsnyje.3. Jei tai nustatyta atskirojoje direktyvoje, kontrolės įstaiga išduoda sertifikatą, rodantį, kokie patikrinimai atlikti ir kokie jų rezultatai.15 straipsnisJei slėgio indų atitinkamai rūšiai taikomoje atskirojoje direktyvoje nenustatytas EEB patikrinimas, gamintojas, patikrinęs, ar kiekvienas slėgio indas atitinka atskirosios direktyvos reikalavimus ir, jei reikia, patvirtintą modelį, savo atsakomybe paženklina indą:a) arba specialiu I priedo 5.3 punkte nurodytu ženklu, jei reikalingas EEB modelio patvirtinimas;b) arba specialiu I priedo 5.4 punkte nurodytu ženklu, jei nereikalingas EEB modelio patvirtinimas.IV SKYRIUSBendros EEB modelio patvirtinimo ir EEB patikrinimo nuostatos16 straipsnis1. Šioje direktyvoje bei atskirosiose slėgio indams ir jų pagalbinei įrangai taikomose direktyvose nurodyti ženklai turi būti dedami ant kiekvieno indo ir jo pagalbinės įrangos, jie turi būti gerai matomi, lengvai įskaitomi ir neištrinami.2. Valstybės narės privalo imtis visų reikiamų priemonių, kad uždraustų ant slėgio indų naudoti ženklus ar įrašus, kurie gali būti supainioti su EEB ženklais.V SKYRIUSLeidžianti nukrypti sąlyga17 straipsnis1. Slėgio indo konstrukcija ir naudojami gamybos metodai gali neatitikti kai kurių atskirosiose direktyvose išdėstytų nuostatų, su sąlyga, kad šie neatitikimai užtikrina lygiavertį saugos lygį; šiems slėgio indams taip pat taikomas direktyvos 3 straipsnis.2. Kiekvienoje atskirojoje direktyvoje aiškiai apibrėžiama, kurioms nuostatoms gali būti taikoma ir kurioms negali būti taikoma leidžianti nukrypti nuostata.Tokiais atvejais turėtų būti laikomasi šios procedūros:a) valstybė narė perduoda kitoms valstybėms narėms dokumentus, kuriuose pateikiamas indo aprašymas, ir dokumentus, kuriais pagrindžiamas prašymas taikyti leidžiančią nukrypti nuostatą, kartu pateikdama visų atliktų bandymų rezultatus; valstybės narės gali per keturis mėnesius sutikti arba prieštarauti, pateikti pastabas, klausimus, papildomus reikalavimus, prašymus atlikti tolesnius bandymus arba savo pageidavimu perduoti šį klausimą komitetui išnagrinėti pagal 20 straipsnyje išdėstytą procedūrą. Šių dokumentų nuorašai siunčiami Komisijai. Tokia korespondencija yra konfidenciali;b) jei iki teisės aktais nustatyto laikotarpio pabaigos jokia valstybė narė neprieštarauja ir nepaprašo šio klausimo perduoti komitetui nagrinėti, valstybė narė, išnagrinėjusi visus pagal a punktą pateiktus prašymus, leidžia taikyti prašomą leidžiančią nukrypti nuostatą ir apie tai informuoja kitas valstybes nares bei Komisiją;c) jei kažkuri valstybė narė neatsako iki teisės aktais nustatyto laikotarpio pabaigos, laikoma, kad ji sutiko; tačiau šiuo atveju kilmės valstybė privalo paprašyti Komisijos patvirtinti, kad tokio atsakymo tikrai nebuvo;d) jei klausimas buvo perduotas komitetui nagrinėti, ir komitetas nusprendė jį patenkinti, valstybė narė gali leisti taikyti leidžiančią nukrypti nuostatą komiteto pasiūlytomis sąlygomis;e) reikiami dokumentai pateikiami paskirties valstybės kalba arba kalbomis arba bet kokia kita šiai valstybei priimtina kalba.VI SKYRIUSDirektyvų derinimas su technine pažanga18 straipsnisPakeitimai, reikalingi:- šios direktyvos I ir II priedams ir- toms atskirųjų direktyvų nuostatoms, kurios yra konkrečiai nurodytos kiekvienoje iš jų,suderinti su technine pažanga, daromi pagal 20 straipsnyje nurodytą procedūrą.19 straipsnis1. Siekiant suderinti direktyvas, kuriose numatyta panaikinti technines kliūtis prekybos slėgio indais srityje, su technine pažanga, steigiamas komitetas (toliau – komitetas). Jį sudaro valstybių narių atstovai, o jam pirmininkauja Komisijos atstovas.2. Komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles.20 straipsnis1. Kai prireikia pasinaudoti šiame straipsnyje išdėstyta procedūra, komitetą sušaukia pirmininkas savo iniciatyva arba kurios nors valstybės narės atstovo prašymu.2. Komisijos atstovas pateikia priemonių, kurias turi patvirtinti komitetas, projektą. komitetas savo nuomonę dėl projekto pateikia per tokį laiką, kurį nustato pirmininkas, atsižvelgdamas į klausimo skubumą. Sprendimai priimami 41 balso dauguma, balsus paskirstant taip, kaip numatyta Sutarties 148 straipsnio 2 dalyje. Pirmininkas nebalsuoja.3. a) Komisija patvirtina siūlomas priemones, jeigu jos atitinka komiteto nuomonę.b) Kai numatytos priemonės neatitinka komiteto nuomonės arba nuomonė nepareiškiama, Komisija nedelsdama siūlo Tarybai priemones, kurios turi būti patvirtintos. Taryba sprendžia kvalifikuota balsų dauguma.c) Jeigu Taryba per tris mėnesius nuo pasiūlymo pateikimo nepriima jokio sprendimo, pasiūlytas priemones patvirtina Komisija.VII SKYRIUSApsaugos sąlyga21 straipsnis1. Jei valstybė narė turi rimtų priežasčių įtarti, kad vienas ar keli slėgio indai kelia pavojų saugumui, nors ir atitikdami šios direktyvos ir atskirųjų direktyvų reikalavimus, ji gali laikinai uždrausti pardavinėti šį indą ar indus savo teritorijoje arba nustatyti specialias pardavimo sąlygas. Apie tai ji nedelsdama informuoja Komisiją ir kitas valstybes nares, nurodydama savo sprendimo priežastis.2. Per šešias savaites Komisija pasitaria su atitinkamomis valstybėmis narėmis, o po to nedelsdama pareiškia savo nuomonę ir imasi visų tinkamų veiksmų.3. Jeigu Komisija mano, kad būtina padaryti techninius direktyvos pakeitimus, tokius pakeitimus patvirtina Komisija arba Taryba, laikydamasi 20 straipsnyje nustatytos tvarkos. Šiuo atveju apsaugos priemonių ėmusis valstybė narė gali toliau jas taikyti iki įsigalios šie pakeitimai.VIII SKYRIUSSpecialios nuostatos22 straipsnis1. Šis straipsnis taikomas indams, kurie pagal 1 straipsnį patenka į šios direktyvos taikymo sritį, kai jiems netaikomos atskirosios direktyvos.2. Šiuo atveju taikomos šios taisyklės:a) slėgio indus, kuriuos patikrino ir išbandė pagal IV priede nustatytą procedūrą pasirinkta kontrolės įstaiga, valstybės narės kompetentingos administracinės institucijos laiko atitinkančiais su jų konstrukcija susijusius nacionalinius įstatymus ir kitus teisės aktus;b) šie bandymai ir patikrinimai turi būti atliekami pagal IV priede nustatytą procedūrą bei naudojant paskirties valstybėje narėje galiojančius arba jos administracinių institucijų pripažintus lygiaverčiais metodus.Pirmiau nurodyti bandymai ir patikrinimai turi būti tokie, kuriuos įmanoma atlikti indų gaminimo vietoje.3. Valstybės narės teikia tiek pat reikšmės slėgio indo kilmės valstybės kontrolės įstaigos išduotoms ataskaitoms ir sertifikatams, kaip ir atitinkamiems nacionaliniams dokumentams.IX SKYRIUSBaigiamosios nuostatos23 straipsnisKiekviename valstybės narės ar kontrolės įstaigos sprendime pagal šią ir atskirąsias direktyvas atsisakyti suteikti EEB modelio patvirtinimą, atsisakyti dėti EEB patikrinimo ženklą, panaikinti patvirtinimą, uždrausti parduoti ar teikti naudoti EEB tipo slėgio indus nurodomos tikslios tokio sprendimo pagrindimo priežastys. Apie tokį sprendimą kaip galima greičiau pranešama atitinkamai šaliai, kartu informuojant ją apie teisių gynimo priemones, kurių ji gali imtis pagal minėtoje valstybėje narėje galiojančius įstatymus, ir apie terminus, taikomus tokioms teisių gynimo priemonėms.24 straipsnis1. Valstybės narės per 18 mėnesių nuo pranešimo apie šią direktyvą priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie įgyvendintų šią direktyvą, ir nedelsdamos apie tai praneša Komisijai.2. Valstybės narės užtikrina, kad šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstai būtų pateikti Komisijai.25 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1976 m. liepos 27 d.Tarybos varduPirmininkasM. van der Stoel[1] OL C 2, 1974 1 9, p. 64.[2] OL C 101, 1973 11 23, p. 25.--------------------------------------------------I PRIEDAS [1]EEB MODELIO PATVIRTINIMAS1. PARAIŠKA PATVIRTINTI EEB MODELĮ1.1. Paraiška ir su juo susijusi korespondencija turi būti rašoma oficialia valstybės, kurios paskirtai įstaigai pateikiama paraiška, kalba pagal tos valstybės įstatymus. Valstybė narė turi teisę reikalauti, kad pridedami dokumentai taip pat būtų parašyti ta pačia oficialia kalba.1.2. Paraiškoje nurodoma ši informacija:- gamintojo ar įmonės, jo (-s) įgalioto atstovo arba prašymo pateikėjo vardas ir pavardė arba pavadinimas, adresas, taip pat indų pagaminimo vieta (-os),- indo rūšis,- numatyta paskirtis arba neleistinas naudojimas,- techninės charakteristikos,- prekės pavadinimas, jei toks yra, arba tipas.1.3. Prie paraiškos pridedami du būtinų dokumentų egzemplioriai, visų pirma:1.3.1. Aprašymas, kuriame nurodoma:- indo medžiagų specifikacijos, gamybos metodai ir stiprumo skaičiavimai,- įrengtos apsaugos priemonės,- vietos, kuriose turi būti uždėti šioje direktyvoje nurodyti patvirtinimo ir patikrinimo ženklai bei kiti atskirosiose direktyvose nurodyti ženklai.1.3.2. Bendro vaizdo brėžiniai ir, jei reikia, svarbių konstrukcijos ypatumų detalūs brėžiniai.1.3.3. Bet kuri kita atskirosiose direktyvose numatyta informacija.1.3.4. Pareiškimas, liudijantis, kad daugiau prašymų gauti EEB modelio patvirtinimą to paties modelio indui pateikta nėra.2. TYRIMAS, REIKALINGAS EEB MODELIUI PATVIRTINTI2.1. Tyrimas EEB modeliui patvirtinti turi būti daromas remiantis brėžiniais ir, jei reikia, indų bandiniais.Tyrimas turi aprėpti:a) projektinių skaičiavimų, gamybos metodų, apdailos ir medžiagų tikrinimus;b) jei reikia, apsaugos ir matavimo prietaisų, taip pat montavimo metodų tikrinimus.3. EEB MODELIO PATVIRTINIMO SERTIFIKATAS IR ŽENKLAS3.1. 7 straipsnyje nurodytame sertifikate turi būti pateikiamos modelio tyrimo išvados ir nurodomos visos sąlygos, taikomos suteikiant patvirtinimą pagal 2 straipsnio 1 dalį. Prie šio sertifikato turi būti pridedami aprašymai ir brėžiniai, reikalingi tam modeliui atpažinti ir, jei reikia, jo veikimui nustatyti. 7 straipsnyje nurodytas EEB modelio ženklas turi būti stilizuota raidė ε, turinti:- viršutinėje dalyje: atskirosios direktyvos serijos numerį, chronologine tvarka priskirtą pagal jos priėmimo laiką; didžiąją (-ąsias) raidę (-es), nurodančią (-čias) EEB modelio patvirtinimą suteikusiąją valstybę (B – Belgija, D – Vokietijos Federacinė Respublika, DK – Danija, F – Prancūzija, I – Italija, IRL – Airija, L – Liuksemburgas, NL – Nyderlandai, UK – Jungtinė Karalystė), ir EEB modelio patvirtinimo metus. Atskirosios direktyvos, kuria paremtas EEB modelio patvirtinimas, numerį Taryba turi paskirti jos priėmimo metu,- apatinėje dalyje: EEB modelio patvirtinimo numerį.Šio ženklo pavyzdys pateiktas 5.1 punkte.3.2. 8 straipsnyje nurodytas ženklas vaizduojamas stilizuota, apversta simetriškai jos vertikaliai ašiai ε raide, turinčia: viršutinėje dalyje – tą pačią informaciją, kuri numatyta 3.1 punkto pirmoje pastraipoje; apatinėje dalyje – rūšies, kuriai netaikomas EEB modelio patvirtinimas, numerį, jei tai numatyta atskirojoje direktyvoje.Šio ženklo pavyzdys pateiktas 5.2 punkte.3.3. 15 straipsnio a punkte nurodytas ženklas yra tas pats EEB patvirtinimo ženklas, apibrėžtas šešiakampiu.Šio ženklo pavyzdys pateiktas 5.3 punkte.3.4. 15 straipsnio b punkte nurodytas ženklas yra atleidimo nuo EEB modelio patvirtinimo ženklas, apibrėžtas šešiakampiu.Šio ženklo pavyzdys pateiktas 5.4 punkte.4. EEB MODELIO PATVIRTINIMO PASKELBIMAS4.1. EEB modelio patvirtinimo sertifikatai turi būti skelbiami Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.4.2. Tuo pat metu kai paskelbiama suinteresuotoms šalims, valstybė narė turi išsiųsti EEB modelio patvirtinimo sertifikato nuorašus Komisijai ir kitoms valstybėms narėms, kurios taip pat gali gauti nustatytos indo techninių duomenų bylos ir su juo atliktų tyrimų bei bandymų ataskaitų nuorašus.4.3. EEB modelio patvirtinimo panaikinimas turi būti skelbiamas pagal 4.1 ir 4.2 punktuose išdėstytą procedūrą.4.4. Valstybė narė, atsisakiusi suteikti EEB modelio patvirtinimą, apie šį atsisakymą turi pranešti kitoms valstybėms narėms ir Komisijai.5. EEB modelio patvirtinimo ženklai5.1. EEB modelio patvirtinimo ženklas (žr. 3.1 punktą)+++++ TIFF +++++Pavyzdys: | | EEB modelio patvirtinimas, kurį suteikė Vokietijos Federacinė Respublika 1979 m., pagal pirmąją atskirąją direktyvą EEB modelio patvirtinimo numeris. |5.2. Atleidimo nuo EEB modelio patvirtinimo ženklas (žr. 3.2 punktą)+++++ TIFF +++++Pavyzdys: | | 979 m. Vokietijoje pagamintas indas, kuriam netaikomas EEB modelio patvirtinimas, pagal pirmąją atskirąją direktyvą. Rūšies, kuriai netaikomas EEB modelio patvirtinimas, numeris, jei tai nustatyta atskirojoje direktyvoje. |5.3. EEB modelio patvirtinimo ir atleidimo nuo EEB patikrinimo ženklas (žr. 3.3 punktą)+++++ TIFF +++++Pavyzdys: | | EEB modelio patvirtinimas, kurį suteikė Vokietijos Federacinė Respublika 1979 m., pagal pirmąją atskirąją direktyvą. EEB modelio patvirtinimo numeris. |5.4. Atleidimo nuo EEB modelio patvirtinimo ir EEB patikrinimo ženklas (žr. 3.4 punktą)+++++ TIFF +++++Pavyzdys: | | 1979 m. Vokietijoje pagamintas indas, kuriam netaikomas EEB modelio patvirtinimas, pagal pirmąją atskirąją direktyvą. Rūšies, kuriai netaikomas EEB modelio patvirtinimas, numeris, jei tai nustatyta atskirojoje direktyvoje. |5.5. Atskirosiose direktyvose gali būti nurodyta ženklų, susijusių su EEB modelio patvirtinimu, vieta ir dydis.Jei atskirosiose direktyvose nenurodyta kitaip, raidės ir skaičiai kiekviename ženkle turi būti bent 5 mm aukščio.[1] Žr. I ir II priedų priedėlį.--------------------------------------------------II PRIEDAS [1]EEB PATIKRINIMAS1. BENDROJI DALIS1.1. EEB patikrinimas gali būti atliktas vienu ar keliais etapais.1.2. Priklausomai nuo atskirųjų direktyvų reikalavimų:1.2.1. vienu etapu EEB patikrinimas turi būti atliekamas tik indų, kurie išsiunčiami iš gamyklos sudaro visumą, t. y. indų, kurie teoriškai gali būti perkelti į montavimo vietą prieš tai neišardyti;1.2.2. indų, kurie negali būti išsiųsti kaip viena visuma, patikrinimas turi būti atliekamas dviem ar daugiau etapų;1.2.3. patikrinimas turi užtikrinti, kad indas atitinka patvirtintąjį modelį arba atleistų nuo EEB modelio patvirtinimo indų atveju atitinkamos atskirosios direktyvos reikalavimus.2. EEB PATIKRINIMO POBŪDIS2.1. Atsižvelgiant į atskirųjų direktyvų reikalavimus, patikrinimas turi apimti:- medžiagų savybių tyrimą,- projektinių skaičiavimų, gamybos metodo, apdailos ir naudojamų medžiagų tikrinimus,- vidinį tyrimą, susidedantį iš vidaus dalių ir virintinio sujungimo tikrinimo,- slėginį bandymą,- visų įrengtų apsaugos ir matavimo prietaisų kontrolę,- išorinį įvairių indo dalių tyrimą,- eksploatacinius bandymus, jei tai numatyta atskirosiose direktyvose.3. EEB PATIKRINIMO ŽENKLAI3.1. EEB patikrinimo ženklų aprašymas3.1.1. Atsižvelgiant į atskirųjų direktyvų reikalavimus, EEB patikrinimo ženklai, dedami pagal 3.3 puntą, turi būti tokie:3.1.1.1. galutinio EEB patikrinimo ženklą turi sudaryti du spaudai:3.1.1.1.1. pirmasis, sudarytas iš e raidės, kurioje yra:- viršutinėje dalyje: didžioji (-osios) raidė (-ės), nurodanti (-čios) valstybę, kurioje atliktas patikrinimas (B – Belgija, D – Vokietijos Federacinė Respublika, DK – Danija, F – Prancūzija, I – Italija, IRL – Airija, L – Liuksemburgas, NL – Nyderlandai, UK – Jungtinė Karalystė), drauge, jei reikia, su vienu ar dviem skaičiais, nurodančiais teritorinio padalijimo vienetą,- apatinėje dalyje: kontrolės įstaigos ženklas, kurį deda už patikrinimą atsakingas pareigūnas, drauge su šio pareigūno ženklu, jei taikoma;3.1.1.1.2. antrasis spaudas, sudarytas iš patikrinimo atlikimo datos šešiakampyje, apibrėžtame atskirojoje direktyvoje reikalaujamu tikslumu;dalinio EEB patikrinimo ženklą turi sudaryti tik pirmasis spaudas [2].3.2. Ženklų forma ir dydis3.2.1. 1 ir 2 pav. pavaizduoti spaudų, apibūdintų 3.1.1.1.1 ir 3.1.1.1.2 punktuose, modeliai.Atskirosiose direktyvose gali būti nurodyta EEB patikrinimo ženklų vieta ir dydis.Jei atskirosiose direktyvose nenurodyta kitaip, raidės ir skaičiai kiekviename ženkle turi būti bent 5 mm aukščio.3.2.2. Valstybių narių kontrolės įstaigos turi tarpusavyje apsikeisti EEB patikrinimo ženklų brėžinių nuorašais.3.3. Ženklų dėjimas3.3.1. Galutinio EEB patikrinimo ženklas turi būti dedamas nustatytoje indo vietoje, atlikus galutinį indo patikrinimą ir pripažinus jį atitinkančiu EEB reikalavimus.3.3.2. Jei patikrinimas atliekamas daugiau nei vienu etapu, dalinio EEB patikrinimo ženklas turi būti dedamas gamybos vietoje ant šiame kontrolės etape pripažinto atitinkančiu EEB reikalavimus indo ar indo dalies, specialiai spaudams skirtoje arba bet kurioje kitoje atskirosiose direktyvose numatytoje vietoje.+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++[1] Žr. I ir II priedų priedėlį.[2] Aiškinamoji pastaba dėl galutinio EEB patikrinimo ženklo ir dalinio EEB patikrinimo ženklo.Jei indas negali būti surinktas jo gamybos vietoje arba jei tikėtina, kad transportuojant bus paveiktos jo savybės, EEB patikrinimas turi būti atliekamas taip:- indo patikrinimą gamybos vietoje atlieka kilmės valstybės kontrolės įstaiga, kuri, jei indas atitinka EEB reikalavimus, turi uždėti 3.1.1.1.1 punkte apibūdintą "e" spaudą, vadinamą dalinio EEB patikrinimo ženklu,- galutinį indo patikrinimą jo montavimo vietoje atlieka paskirties valstybės kontrolės įstaiga, kuri, jei indas atitinka EEB reikalavimus, turi uždėti 3.1.1.1.2 punkte apibūdintą spaudą, kuris drauge su dalinio EEB patikrinimo ženklu sudaro galutinio EEB patikrinimo ženklą.--------------------------------------------------III PRIEDASMinimalūs kriterijai, į kuriuos turi atsižvelgti valstybės narės, skirdamos kontrolės įstaigas EEB patikrinimams atlikti1. Kontrolės įstaiga, jos direktorius bei personalas, atsakingi už patikrinimo bandymų darymą, negali būti kontroliuojamų indų ar instaliacijų projektuotojais, gamintojais, tiekėjais, įrengėjais ar bet kurios šių šalių įgaliotaisiais atstovais. Taip pat jie negali būti tiesiogiai įtraukti į indų ar instaliacijų projektavimą, konstravimą, pardavimą, reprezentavimą arba priežiūrą, taip pat atstovauti šiomis veiklomis užsiimančioms šalims. Tai neturi užkirsti kelio gamintojo ir kontrolės įstaigos keitimuisi technine informacija.2. Kontrolės įstaiga bei jos personalas patikrinimo bandymus turi daryti laikydamiesi aukščiausio lygio profesinio sąžiningumo ir techninės kompetencijos, taip pat jie turi būti nepriklausomi nuo bet kokio, ypač finansinio, galinčio lemti jų sprendimus bei kontrolės rezultatus, patikrinimo rezultatais suinteresuotų asmenų ar jų grupių spaudimo ar skatinimo.3. Kontrolės įstaiga privalo turėti reikiamą personalą ir priemones, kad galėtų tinkamai atlikti su patikrinimu susijusias administracines ir technines užduotis, taip pat ji privalo turėti priėjimą prie specialiems patikrinimams reikalingos įrangos.4. Patikrinimą atliekantis personalas privalo turėti:- tinkamą techninį ir profesinį išsilavinimą,- atitinkamą tokių bandymų darymo patirtį, taip pat pakankamai išmanyti tokių bandymų reikalavimus,- įgūdžių surašyti reikalingus sertifikatus, protokolus bei ataskaitas, reikalingas bandymų padarymui paliudyti.5. Turi būti garantuotas personalo nešališkumas. Jo atlyginimas neturi priklausyti nei nuo padarytų bandymų skaičiaus, nei nuo šių bandymų rezultatų.6. Kontrolės įstaiga privalo įsigyti trečiosios šalies draudimo polisą, nebent civilinę atsakomybę pagal nacionalinius įstatymus prisiimtų pati valstybė arba valstybė pati būtų tiesiogiai atsakinga už tokius bandymus.7. Kontrolės įstaigos personalas privalo saugoti profesinę paslaptį visos informacijos, gautos atliekant šios įstaigos funkcijas pagal šią ir atskirąsias direktyvas, atžvilgiu (išskyrus ryšius su valstybės, kurioje vykdoma šios įstaigos veikla, kompetentingomis administracinėmis institucijomis).--------------------------------------------------IV PRIEDASSĄVOKOSKilmės šalis: valstybė narė, kurioje slėgio indas buvo pagamintas.Priimančioji šalis: valstybė narė, į kurią slėgio indas bus importuojamas arba kurioje jis bus parduodamas ir (ar) pateiktas eksploatuoti.Kilmės administracija: kilmės šalies kompetentingos administracinės institucijos.Priimančioji administracija: priimančiosios šalies kompetentingos administracinės institucijos.PROCEDŪRA.1. Remdamasis 22 straipsniu, gamintojas arba jo atstovas, ketinantis eksportuoti slėgio indą ar kelis to paties tipo slėgio indus, turi perduoti priimančiajai administracijai tiesiogiai arba per priimančiosios šalies importuotoją prašymą padaryti patikrinimo bandymus pagal priimančiojoje šalyje nustatytus metodus kitoje nei priimančiosios šalies kontrolės įstaigoje.Prašyme gamintojas arba jo atstovas turi nurodyti, kurią kontrolės įstaigą jis pasirinko. Turi būti renkamasi iš kilmės šalies atsiųsto sąrašo pagal 13 straipsnį. Tačiau, darant išimtį šiai procedūrai, indų, specialiai sukonstruotų pagal vienetinį užsakymą labai mažu kiekiu, arba indų, suprojektuotų kompleksiniam montavimui ir pagamintų pagal paties užsakovo arba jo paskirtos konsultacinės įstaigos pateiktus duomenis ir specifikacijas atveju, pirkėjas gali pasirinkti kilmės šalies kontrolės įstaigą, neatsižvelgdamas į tai, ar ji yra įtraukta į 13 straipsnyje nurodytą sąrašą, jei priimančioji administracija neprieštarauja tokiam pasirinkimui.Priimančioji administracija turi informuoti kilmės administraciją apie savo sprendimą šiuo klausimu.Prašyme turi būti nurodytas užsakovo ar importuotojo pavadinimas, jei jis žinomas.Prie prašymo turi būti pridėta dokumentų byla, kurioje turi būti su indu ar modeliu susiję brėžiniai ir skaičiavimai, medžiagų specifikacijos, informacija apie taikytus gamybos procesus bei gamybos metu taikytų patikrinimų detalės, taip pat kita informacija, kuri, gamintojo ar jo atstovo nuomone, gali padėti priimančiajai administracijai nuspręsti, ar slėgio indas arba to paties modelio indai, atitinkantys projektus, tenkina priimančiojoje šalyje slėgio indams nustatytus reikalavimus.Turi būti išsiųsti keturi šių dokumentų egzemplioriai, jie turi būti parengti priimančiosios šalies kalba arba kalbomis arba bet kuria kita šiai šaliai priimtina kalba.2. 2.1. Gavusi dokumentų bylą priimančioji administracija turi nedelsdama tai patvirtinti.2.2. 2.2.1. Jei priimančioji administracija mano, kad gautoje byloje pateikta visa 1 punkte reikalaujama informacija, per tris mėnesius nuo šios bylos gavimo ji turi atlikti byloje pateiktų dokumentų nepriklausomą analizę.2.2.2. Jei priimančioji administracija mano, kad gautoje byloje pateikta ne visa 1 punkte reikalaujama informacija, per vieną mėnesį nuo šios bylos gavimo ji turi pranešti prašymo pateikėjui, kas dar turi būti pristatyta. Gavus tinkamai sutvarkytą bylą, turi būti laikomasi 2.1 punkto reikalavimų.2.3. 2.3.1. Jei iš nepriklausomos bylos analizės matyti, kad indas arba to paties tipo indai buvo pagaminti arba yra ketinama juos gaminti pagal reikiamus dokumentus ir jie atitinka priimančioje šalyje slėgio indams nustatytus reikalavimus, arba gali būti priimti, nes leidžiama daryti išlygą šiems reikalavimams, priimančioji administracija apie tai turi pranešti prašymo pateikėjui, laikydamasi 2.1 punkte nustatyto termino.Jei indui arba to paties tipo indams, dėl kurio (-ų) pateikiamas prašymas, norminiai teisės aktai priimančiojoje šalyje netaikomi, priimančioji administracija gali reikalauti, kad būtų laikomasi kilmės šalyje slėgio indams taikomų norminių teisės aktų.2.3.2. Jei iš nepriklausomos bylos analizės matyti, kad indas arba to paties tipo indai buvo pagaminti arba yra ketinama juos gaminti pagal reikiamus dokumentus, tačiau jie neatitinka priimančioje šalyje slėgio indams nustatytų reikalavimų ir išlygų šiems reikalavimams daryti neleidžiama, priimančioji administracija apie tai turi pranešti prašymo pateikėjui, laikydamasi 2.1 punkte nustatyto termino, bei turi nurodyti, kurios nuostatos buvo pažeistos ir kurių nuostatų privalu laikytis, kad indas arba to paties tipo indai būtų priimti. Ji taip pat turi informuoti prašymo pateikėją apie gamybos reikalavimus, bandymus bei patikrinimus, nustatytus priimančioje šalyje slėgio indams galiojančiuose teisiniuose norminiuose aktuose.Jei prašymo pateikėjas yra pasirengęs pakoreguoti indo arba to paties tipo indų konstrukciją, gamybos procesą ir (arba) patikrinimo metodus tokiu būdu, kad būtų patenkintos nustatytos sąlygos, jis turi atitinkamai pataisyti ir bylą. Gavus pataisytą bylą, turi būti laikomasi 2.1 punkto reikalavimų, tačiau analizei skirtas laikas turi būti sutrumpintas iki dviejų mėnesių.2.3.3. Kriterijai, pagal kuriuos priimančioji administracija daro arba atsisako daryti 2.3.1 ir 2.3.2 punktuose nurodytas išimtis, turi būti tie patys, kurie tuo metu yra taikomi priimančioje šalyje įsisteigusiems gamintojams.2.4. Mokėjimai, mokesčiai ir kitos rinkliavos už bylos analizę turi būti tokie, kokie nustatyti priimančioje šalyje galiojančiose taisyklėse.3. Pagal 1 punktą pasirinkta kontrolės įstaiga turi atlikti visus veiksmus, kurių iš jos pareikalauja priimančioji administracija.4. Kontrolės įstaiga, atlikusi visus patikrinimus, kurių reikalauja priimančioji administracija, ir nustačiusi, kad rezultatai yra patenkinami, turi išduoti gamintojui ar jo atstovui bei priimančiajai administracijai šių bandymų ir patikrinimų ataskaitas bei sertifikatus, patvirtinančius, kad naudoti bandymo ir tikrinimo metodai bei gauti rezultatai atitinka priimančiosios šalies reikalavimus.Jei patikrinimų rezultatai yra nepatenkinami, kontrolės įstaiga apie tai turi pranešti prašymo pateikėjui ir priimančiajai administracijai.Šie dokumentai turi būti surašomi priimančiosios šalies kalba arba bet kuria kita jai priimtina kalba.5. Mokėjimai, mokesčiai ir rinkliavos šiems tikrinimams bei bandymams atlikti turi būti nustatyti pagal kontrolės įstaigos taisykles.6. Priimančioji administracija privalo užtikrinti, kad visų jai perduotų schemų ir dokumentų konfidencialumas būtų išsaugotas.--------------------------------------------------


title: 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/96/EB dėl kelių infrastruktūros saugumo valdymo

text:
29.11.2008

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 319/59

      EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA 2008/96/EB
   2008 m. lapkričio 19 d.
   dėl kelių infrastruktūros saugumo valdymo
   EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 71 straipsnio 1 dalies c punktą,
   atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,
   atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
   pasikonsultavę su Regionų komitetu,
   laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (2),
   kadangi:

               (1)

               1996 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 1692/96/EB, pateikiančiame Bendrijos gaires dėl transeuropinio transporto tinklo plėtros (3), apibrėžtas transeuropinis kelių tinklas yra ypač svarbus remiant Europos integraciją ir sanglaudą bei užtikrinant aukštą gerovės lygį. Visų pirma reikėtų užtikrinti aukštą eismo saugumo lygį.

               (2)

               2001 m. rugsėjo 12 d. Baltojoje knygoje „Europos transporto politika iki 2010 m.: laikas spręsti“ Komisija pabrėžė būtinybę atlikti poveikio saugumui įvertinimą ir kelių saugumo auditą, siekiant nustatyti labai didelio avaringumo ruožus Bendrijoje ir mažinti juose kylančią riziką. Komisija taip pat nustatė tikslą nuo 2001 m. iki 2010 m. perpus sumažinti žuvusiųjų Europos Sąjungos keliuose skaičių.

               (3)

               2003 m. birželio 2 d. komunikate „Europos kelių saugos veiksmų programa – perpus sumažinti eismo įvykių keliuose aukų skaičių Europos Sąjungoje iki 2010 m.: bendra atsakomybė“ Komisija nurodė, kad kelių infrastruktūra kaip trečiasis kelių saugumo politikos ramstis turėtų būti labai svarbi siekiant sumažinti eismo įvykių skaičių Bendrijoje.

               (4)

               Pastaraisiais metais dėl saugumo priemonių bei naujų technologijų kūrimo ir taikymo labai patobulėjo transporto priemonių konstrukcijos, o tai padėjo sumažinti kelių eismo įvykių aukų ir sužeistųjų skaičių. Tačiau norint pasiekti iki 2010 m. užsibrėžtą tikslą, reikia imtis veiksmų ir kitose srityse. Kelių infrastruktūros saugumo valdymo srityje yra daug galimybių tobulėti ir jomis reikia pasinaudoti.

               (5)

               Tinkamų procedūrų nustatymas yra ypač svarbi priemonė, siekiant pagerinti kelių infrastruktūros saugumą transeuropiniame kelių tinkle. Poveikio kelių saugumui vertinimuose strateginiu lygmeniu turėtų būti nurodyti skirtingų infrastruktūros projekto planavimo alternatyvų padariniai kelių saugumui ir šie vertinimai turėtų turėti svarbią reikšmę nustatant, kur bus tiesiami keliai. Poveikio kelių saugumui vertinimų rezultatai gali būti pateikti keliuose dokumentuose. Be to, atliekant kelių saugumo auditą reikėtų išsamiai nurodyti, kurie infrastruktūros projekto elementai nėra saugūs. Todėl siekiant padidinti kelių infrastruktūrų saugumą transeuropiniame kelių tinkle, šiose dviejose srityse būtų prasminga sukurti procedūras, kurių reikia laikytis, tačiau jų netaikyti kelių tuneliams, kuriems taikoma 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/54/EB dėl transeuropinio kelių tinklo tunelių būtiniausių saugos reikalavimų (4).

               (6)

               Kelios valstybės narės jau turi sėkmingai veikiančias kelių infrastruktūros saugumo valdymo sistemas. Šioms valstybėms turėtų būti leista toliau taikyti jų turimus metodus tiek, kiek jie atitinka šios direktyvos tikslus.

               (7)

               Moksliniai tyrimai yra labai svarbi priemonė Europos Sąjungos kelių saugumui gerinti. Komponentų, priemonių ir metodų (įskaitant telematiką) plėtojimas ir demonstravimas bei mokslinių tyrimų rezultatų sklaida atlieka svarbų vaidmenį gerinant kelių infrastruktūros saugumą.

               (8)

               Esamų kelių saugumą būtina didinti nukreipiant investicijas į didžiausio avaringumo kelio ruožus ir (arba) į tuos kelio ruožus, kuriuose yra didžiausios nelaimingų atsitikimų mažinimo galimybės. Kad vairuotojai pakeistų elgesį ir griežčiau laikytųsi kelių eismo taisyklių, ypač dėl greičio apribojimų, jie turėtų būti informuojami apie didelio avaringumo kelio ruožus.

               (9)

               Tinklo saugumo lygių nustatymo poveikis yra labai didelis iš karto jį įdiegus. Pritaikius didelio avaringumo kelio ruožuose atitinkamas priemones padėčiai pagerinti, saugumo tikrinimai kaip prevencinė priemonė tokiuose ruožuose turėtų tapti dar svarbesni. Reguliarūs patikrinimai yra būtina priemonė siekiant užkirsti kelią pavojams, kurie gresia visiems eismo dalyviams, įskaitant pažeidžiamus dalyvius, taip pat ir vykdant kelio remonto darbus.

               (10)

               Saugos specialistų mokymai ir sertifikavimas bus vykdomi pagal valstybių narių patvirtintas atitinkamas mokymo programas bei kvalifikacines priemones, kurios turėtų užtikrinti, kad šios srities specialistai gautų reikalingas naujausias žinias.

               (11)

               Siekiant pagerinti saugumą Europos Sąjungos keliuose, reikėtų dažniau ir nuosekliau organizuoti valstybių narių gerosios patirties mainus.

               (12)

               Siekdamos užtikrinti aukštą kelių saugumo Europos Sąjungos keliuose lygį valstybės narės turėtų taikyti infrastruktūros saugumo valdymo gaires. Tai, kad Komisijai pranešama apie šias gaires ir jai teikiamos nuolatinės ataskaitos apie jų įgyvendinimą, turėtų suteikti galimybę laipsniškai pagerinti infrastruktūros saugumą Bendrijos lygiu ir laikui bėgant sukurti veiksmingesnę sistemą. Be to, gairių įgyvendinimo ataskaitų teikimas turėtų suteikti galimybę kitoms valstybėms narėms ieškoti veiksmingiausių sprendimų, o sistemingai renkant duomenis prieš pradedant tyrimus ir juos užbaigus turėtų būti galima pasirinkti ateityje taikytinas pačias veiksmingiausias priemones.

               (13)

               Šios direktyvos nuostatos dėl investicijų į kelių saugumą turėtų būti taikomos nepažeidžiant valstybių narių kompetencijos investicijų, skiriamų kelių tinklo priežiūrai, srityje.

               (14)

               Kadangi šios direktyvos tikslo, t. y. nustatyti procedūras, užtikrinančias pastovų aukštą kelių saugumo lygį transeuropiniame kelių tinkle, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl veiksmo poveikio to tikslo būtų geriau siekti Bendrijos lygiu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti.

               (15)

               Šiai direktyvai įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti tvirtinamos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgaliojimais įgyvendinimo tvarką (5).

               (16)

               Visų pirma Komisijai reikėtų suteikti įgaliojimus patvirtinti kriterijus, būtinus gerinant kelių saugumo valdymo procedūras ir derinant priedus su technine pažanga. Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas, inter alia, ją papildant naujomis neesminėmis nuostatomis, jos turi būti patvirtintos pagal Direktyvos 1999/468/EB 5a straipsnyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

               (17)

               Pakankamas stovėjimo aikštelių skaičius pakelėse yra labai svarbus veiksnys ne tik vykdant nusikaltimų prevenciją, bet ir užtikrinant kelių saugumą. Transporto priemonių stovėjimo aikštelės suteikia vairuotojams galimybę laiku daryti poilsio pertraukas ir visiškai susikaupus tęsti savo kelionę. Todėl nuostata dėl pakankamo saugių stovėjimo aikštelių skaičiaus turėtų būti neatsiejama kelių infrastruktūros saugumo valdymo dalis.

               (18)

               Pagal Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros (6) 34 punktą valstybės narės yra raginamos siekiant savo ir Bendrijos interesų parengti ir viešai skelbti savo lenteles, kuriose kiek galima aiškiau būtų parodoma šios direktyvos ir valstybių narių atliekamo perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių sąsaja,

         PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:
   1 straipsnis
   Dalykas ir taikymo sritis
   1.   Šia direktyva reikalaujama, kad valstybės narės parengtų ir įgyvendintų procedūras, susijusias su poveikio kelių saugumui vertinimais, kelių saugumo auditu, kelių tinklo saugumo valdymu ir saugumo patikrinimais.
   2.   Ši direktyva taikoma projektuojamiems, tiesiamiems ar jau eksploatuojamiems transeuropiniam kelių tinklui priklausantiems keliams.
   3.   Valstybės narės šios direktyvos nuostatas kaip gerosios patirties nuostatų rinkinį taip pat gali taikyti transeuropiniam kelių tinklui nepriklausančiai nacionalinei kelių transporto infrastruktūrai, kuri sukurta visiškai arba iš dalies naudojant Bendrijos lėšas.
   4.   Ši direktyva netaikoma kelių tuneliams, kuriems taikoma Direktyva 2004/54/EB.
   2 straipsnis
   Sąvokų apibrėžtys
   Šioje direktyvoje vartojamos šios sąvokų apibrėžtys:

               1)

               transeuropinis kelių tinklas – tai kelių tinklas, apibrėžtas Sprendimo Nr. 1692/96/EB I priedo 2 skirsnyje;

               2)

               kompetentinga institucija – tai bet kuri nacionaliniu, regiono ar vietiniu lygiu įsteigta valstybinė ar privati organizacija, kuri pagal savo kompetenciją dalyvauja įgyvendinant šią direktyvą, įskaitant kompetentingomis institucijomis paskirtas įstaigas, veikusias iki šios direktyvos įsigaliojimo dienos, jei jos atitinka šioje direktyvoje nustatytus reikalavimus;

               3)

               poveikio kelio saugumui vertinimas – tai strateginė palyginamoji naujo ar svarbaus esamo kelių tinklo pakeitimo poveikio greta esančio kelių tinklo saugumui analizė;

               4)

               kelių saugumo auditas – tai nepriklausomas, išsamus, sisteminis ir techninis kelio infrastruktūros projekto saugumo charakteristikų patikrinimas visais etapais pradedant planavimo ir baigiant pradiniu eksploatavimo etapu;

               5)

               didelio avaringumo ruožų klasifikavimas – tai kelių tinklo ruožų, kurie buvo eksploatuojami ilgiau nei trejus metus ir kuriuose, proporcingai eismo srautui, įvyko daugiausia eismo įvykių, kuriuose žuvo žmonės, nustatymo, tyrimo ir klasifikavimo metodas;

               6)

               tinklo saugumo lygių nustatymas – tai esamo kelių tinklo ruožų nustatymo, tyrimo ir klasifikavimo, atsižvelgiant į galimybes padidinti saugumą ir sumažinti eismo įvykių sąnaudas šiuose ruožuose, metodas;

               7)

               saugumo patikrinimai – tai įprastas nuolatinis patikrinimas, ar atitinkama charakteristikas ir ar nėra defektų, kurių esant saugumo tikslais reikia atlikti priežiūros darbus;

               8)

               gairės – tai valstybių narių priimtos nuostatos, kuriose nurodyti etapai, kurių reikia laikytis, ir aspektai, į kuriuos reikia atsižvelgti, taikant šioje direktyvoje nustatytas saugumo procedūras;

               9)

               infrastruktūros projektas – tai projektas naujai kelių infrastruktūrai statyti arba esamam tinklui, kuris turi poveikį eismo srautui, iš esmės pertvarkyti.

         3 straipsnis
   Poveikio kelių saugumui vertinimas infrastruktūros projektams
   1.   Valstybės narės užtikrina, kad būtų atliekami visų infrastruktūros projektų poveikio kelių saugumui vertinimai.
   2.   Poveikio kelių saugumui vertinimai atliekami pradiniame planavimo etape prieš patvirtinant infrastruktūros projektą. Atlikdamos vertinimus valstybės narės stengiasi laikytis I priede nustatytų kriterijų.
   3.   Poveikio kelio saugumui vertinime pateikiamos kelių saugumo aplinkybės, dėl kurių buvo nuspręsta pasirinkti siūlomą priemonę. Jame taip pat pateikiama visa susijusi informacija, būtina įvairių alternatyvų sąnaudų ir naudos analizei atlikti.
   4 straipsnis
   Kelių saugumo auditas infrastruktūros projektams
   1.   Valstybės narės užtikrina, kad būtų atliekamas visų infrastruktūros projektų kelių saugumo auditas.
   2.   Atlikdamos kelių saugumo auditą valstybės narės stengiasi laikytis II priede nustatytų kriterijų.
   Valstybės narės užtikrina, kad būtų paskirtas auditorius infrastruktūros projekto konstrukcijos charakteristikų auditui atlikti.
   Auditorius skiriamas laikantis 9 straipsnio 4 dalies nuostatų ir turi 9 straipsnyje nurodytą reikalingą kompetenciją ir išsilavinimą. Jei auditą vykdo grupės, bent vienas grupės narys turi turėti kompetenciją patvirtinantį pažymėjimą, kaip nurodyta 9 straipsnio 3 dalyje.
   3.   Kelių saugumo auditas yra neatsiejama infrastruktūros projekto rengimo dalis projekto rengimo, detalaus projekto rengimo etapais, taip pat prieš pat atiduodant kelią eksploatuoti ir ankstyvaisiais kelio eksploatavimo etapais.
   4.   Valstybės narės užtikrina, kad auditorius audito ataskaitoje nurodytų nesaugius kiekvieno infrastruktūros projekto etapo elementus. Jei nesaugių elementų aptinkama atliekant auditą, o projektas nepataisomas iki atitinkamo etapo pabaigos, kaip nurodyta II priede, priežastis nurodo kompetentinga institucija tos ataskaitos priede.
   5.   Valstybės narės užtikrina, kad 4 dalyje nurodytoje ataskaitoje būtų pateikiamos atitinkamos su saugumu susijusios rekomendacijos.
   5 straipsnis
   Saugumo lygių nustatymas eksploatuojamame kelių tinkle ir to tinklo valdymas
   1.   Valstybės narės užtikrina, kad didelio avaringumo ruožų klasifikavimas ir tinklo saugumo lygių nustatymas būtų atliekami remiantis kelių tinklo eksploatavimo patikrinimu, kuris turi būti atliekamas ne rečiau kaip kas trejus metus. Šiuo tikslu valstybės narės stengiasi laikytis III priede nustatytų kriterijų.
   2.   Valstybės narės užtikrina, kad pagal didelio avaringumo kelio ruožų klasifikavimo ir tinklo saugumo lygių nustatymo rezultatus išskirtus didesnės pirmenybės kelio ruožus įvertintų ekspertų grupės, juos apžiūrėdamos vietoje remiantis III priedo 3 punkte nurodytais aspektais. Bent vienas ekspertų grupės narys turi atitikti reikalavimus, nustatytus 9 straipsnio 4 dalies a punkte.
   3.   Valstybės narės užtikrina, kad koreguojamosios priemonės būtų tikslingai taikomos 2 dalyje nurodytiems kelio ruožams. Pirmenybė teikiama III priedo 3 dalies e punkte nurodytoms priemonėms, atsižvelgiant į didžiausią sąnaudų ir naudos santykį.
   4.   Valstybės narės užtikrina, kad būtų pastatyti atitinkami ženklai, kurie įspėtų eismo dalyvius apie remontuojamas kelių infrastruktūros atkarpas ir dėl to kylantį galimą pavojų eismo dalyvių saugumui. Šie ženklai taip pat apima ir ženklus, kurie yra matomi ir dieną, ir naktį, yra pastatyti saugiu atstumu ir atitinka 1968 m. Vienos konvencijos dėl kelio ženklų ir signalų nuostatas.
   5.   Valstybės narės užtikrina, kad eismo dalyviams tinkamomis priemonėmis būtų pranešama apie didele avaringumo koncentracija pasižyminčius kelio ruožus. Jei valstybė narė nusprendžia naudoti kelio ženklus, jie turi atitikti 1968 m. Vienos konvencijos dėl kelio ženklų ir signalų nuostatas.
   6 straipsnis
   Saugumo patikrinimai
   1.   Valstybės narės užtikrina, kad saugumo patikrinimai būtų vykdomi eksploatuojamuose keliuose, siekiant nustatyti su kelių saugumu susijusius aspektus ir užkirsti kelią eismo įvykiams.
   2.   Atliekant saugumo patikrinimus yra vykdomi reguliarūs kelių tinklo tikrinimai ir galimo kelio darbų poveikio eismo srauto saugumui tyrimai.
   3.   Valstybės narės užtikrina, kad kompetentinga institucija vykdytų reguliarius tikrinimus. Tikrinimai vykdomi tokiu dažnumu, kuris užtikrina pakankamą saugumo lygį atitinkamoje kelių infrastruktūroje.
   4.   Nepažeisdamos pagal 8 straipsnį priimtų gairių, valstybės narės priima gaires dėl laikinų saugumo priemonių, taikomų vykdant kelio darbus. Jos taip pat taiko atitinkamas tikrinimo schemas, kurios leidžia užtikrinti, kad tos gairės būtų tinkamai taikomos.
   7 straipsnis
   Duomenų valdymas
   1.   Valstybės narės užtikrina, kad po kiekvieno 1 straipsnio 2 dalyje nurodyto kelių eismo įvykio, kuriame žuvo žmonių, kompetentinga institucija užpildytų eismo įvykio protokolą. Valstybės narės stengiasi, kad tame protokole būtų nurodomi visi IV priede išvardyti elementai.
   2.   Valstybės narės apskaičiuoja vidutines kiekvieno jų šalyje įvykusio eismo įvykio, kuriame žuvo žmonės, ir kiekvieno eismo įvykio, kuriame žmonės buvo sunkiai sužaloti, socialines sąnaudas. Valstybės narės gali nuspręsti toliau diferencijuoti tokių sąnaudų normas, kurios atnaujinamos ne rečiau kaip kas penkerius metus.
   8 straipsnis
   Gairių priėmimas ir paskelbimas
   1.   Jei gairių dar nėra, valstybės narės, siekdamos padėti kompetentingoms institucijoms taikyti šią direktyvą, užtikrina, kad gairės būtų priimtos ne vėliau kaip 2011 m. gruodžio 19 d.
   2.   Valstybės narės Komisijai praneša apie šias gaires per tris mėnesius nuo gairių priėmimo ar jų pakeitimo.
   3.   Komisija gaires paskelbia viešame tinklapyje.
   9 straipsnis
   Auditorių skyrimas ir mokymas
   1.   Valstybės narės užtikrina, kad kelių saugumo auditorių mokymų programa, jei jos dar nėra, būtų patvirtinta ne vėliau kaip 2011 m. gruodžio 19 d.
   2.   Valstybės narės užtikrina, kad kelių saugumo auditoriai, kurie eina pareigas pagal šią direktyvą, išklausytų pirminio parengimo kursus, po kurių jie gautų kompetenciją patvirtinantį pažymėjimą, ir dalyvautų reguliariuose tolesnio mokymo kursuose.
   3.   Valstybės narės užtikrina, kad kelių saugumo auditoriai turėtų kompetenciją patvirtinantį pažymėjimą. Pripažįstami pažymėjimai, suteikti iki šios direktyvos įsigaliojimo dienos.
   4.   Valstybės narės užtikrina, kad auditoriai būtų skiriami laikantis šių reikalavimų:

               a)

               jie turi atitinkamos patirties arba išsilavinimą kelių projektavimo, kelių saugumo inžinerijos ir eismo įvykių analizės srityse;

               b)

               praėjus dvejiems metams po to, kai valstybės narės pagal 8 straipsnį priima gaires, kelių saugumo auditą vykdo tik 2 ir 3 dalyse nustatytus reikalavimus atitinkantys auditoriai arba grupės, kurioms auditoriai priklauso;

               c)

               infrastruktūros projekto auditorius audito metu negali dalyvauti atitinkamo infrastruktūros projekto rengimo ar įgyvendinimo darbuose.

         10 straipsnis
   Keitimasis gerąja patirtimi
   Siekdama pagerinti saugumą Europos Sąjungos keliuose, kurie nepriskiriami transeuropiniam kelių tinklui, Komisija sukuria nuoseklią keitimosi gerąja patirtimi tarp valstybių narių sistemą, kuri, inter alia, apimtų esamus kelių infrastruktūros saugumo projektus ir patikrintą kelių saugumo technologiją.
   11 straipsnis
   Nuolatinis saugumo valdymo procedūrų gerinimas
   1.   Komisija palengvina valstybių narių žinių ir gerosios patirties mainų vykdymą, juos organizuoja ir šiuo tikslu naudojasi esamuose atitinkamuose tarptautiniuose forumuose įgyta patirtimi, kad būtų galima nuolat tobulinti su kelių infrastruktūra susijusias saugumo valdymo procedūras Europos Sąjungoje.
   2.   Komisijai padeda 13 straipsnyje nurodytas komitetas. Jei reikia patvirtinti specialias priemones, jos tvirtinamos pagal 13 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.
   3.   Tam tikrais atvejais techniniais su saugumu susijusiais klausimais gali būti konsultuojamasi su atitinkamomis nevyriausybinėmis organizacijomis, veikiančiomis saugumo ir kelių infrastruktūros valdymo srityse.
   12 straipsnis
   Derinimas su technine pažanga
   Šios direktyvos priedai derinami su technine pažanga pagal 13 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.
   13 straipsnis
   Komiteto procedūra
   1.   Komisijai padeda komitetas.
   2.   Jei yra nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį.
   Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas laikotarpis yra trys mėnesiai.
   3.   Jei yra nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį.
   14 straipsnis
   Perkėlimas į nacionalinę teisę
   1.   Valstybės narės užtikrina, kad įsigaliotų įstatymai ir kiti teisės aktai, būtini šiai direktyvai įgyvendinti, ne vėliau kaip 2010 m. gruodžio 19 d. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų nuostatų tekstą.
   2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių nacionalinės teisės aktų nuostatų tekstus.
   15 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
   16 straipsnis
   Adresatai
   Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

      Priimta Strasbūre, 2008 m. lapkričio 19 d.

            Europos Parlamento vardu

            Pirmininkas

         H.-G. PÖTTERING

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         J.-P. JOUYET

      (1)  OL C 168, 2007 7 20, p. 71.

      (2)  2008 m. birželio 19 d. Europos Parlamento nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2008 m. spalio 20 d. Tarybos sprendimas.

      (3)  OL L 228, 1996 9 9, p. 1.

      (4)  OL L 167, 2004 4 30, p. 39.

      (5)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

      (6)  OL C 321, 2003 12 31, p. 1.

      I PRIEDAS
      POVEIKIO KELIŲ SAUGUMUI VERTINIMAS INFRASTRUKTŪROS PROJEKTAMS

                  1.

                  Poveikio kelių saugumui vertinimo elementai:

                              a)

                              problemos apibūdinimas;

                              b)

                              esama padėtis ir scenarijus „nesiimti jokių veiksmų“;

                              c)

                              kelių saugumo tikslai;

                              d)

                              siūlomų alternatyvių sprendimų poveikio kelių saugumui analizė;

                              e)

                              alternatyvių sprendimų palyginimas, įskaitant sąnaudų ir naudos santykio analizę;

                              f)

                              galimų sprendimų pateikimas.

                  2.

                  Informacija, į kurią atsižvelgiama:

                              a)

                              eismo įvykiai, kuriuose žūva ir yra sunkiai sužalojami žmonės, tokių įvykių skaičiaus sumažinimo tikslai, palyginti su „nieko nedarymo“ scenarijumi;

                              b)

                              pasirinktas maršrutas ir eismo schema;

                              c)

                              galimas poveikis esantiems tinklams (pvz., išvažiavimai, sankryžos, pervažos);

                              d)

                              eismo dalyviai, įskaitant pažeidžiamus eismo dalyvius (pvz., pėstieji, dviratininkai, motociklininkai);

                              e)

                              eismas (pvz., eismo intensyvumas, transporto tipų kategorijos);

                              f)

                              sezoninės ir klimato sąlygos;

                              g)

                              pakankamo saugių stovėjimo aikštelių skaičiaus buvimas;

                              h)

                              seisminis aktyvumas.

      II PRIEDAS
      KELIŲ SAUGUMO AUDITAS INFRASTRUKTŪROS PROJEKTAMS

                  1.

                  Pirminiam studijos etapui taikomi kriterijai:

                              a)

                              geografinė vietovė (pvz., nuošliaužų, potvynio, sniego griūčių tikimybės), sezoniškumas ir klimato sąlygos bei seisminis aktyvumas;

                              b)

                              sankryžų viename lygyje tipai ir atstumai tarp jų;

                              c)

                              juostų skaičius ir rūšys;

                              d)

                              transporto priemonių, kurioms leidžiama naudotis naujuoju keliu, rūšys;

                              e)

                              kelio funkcionalumas tinkle;

                              f)

                              oro sąlygos;

                              g)

                              važiavimo greitis;

                              h)

                              skersiniai profiliai (pvz., pravažiavimo plotis, dviračių takai, pėsčiųjų takai);

                              i)

                              trasos planas ir išilginis kelio profilis;

                              j)

                              matomumas;

                              k)

                              sankryžų viename lygyje išdėstymas;

                              l)

                              viešojo transporto priemonės ir infrastruktūra;

                              m)

                              geležinkelio pervažos.

                  2.

                  Detaliajam projektavimo etapui taikomi kriterijai:

                              a)

                              trasavimas;

                              b)

                              nuoseklūs kelio ženklai ir ženklinimas;

                              c)

                              kelių ir kelio sankryžų apšvietimas;

                              d)

                              pakelės įranga;

                              e)

                              pakelės aplinka, įskaitant apželdinimą;

                              f)

                              stacionarios kliūtys pakelėje;

                              g)

                              saugių stovėjimo aikštelių įrengimas;

                              h)

                              pažeidžiami eismo dalyviai (pvz., pėstieji, dviratininkai, motociklininkai);

                              i)

                              transporto priemonę sulaikančių įrenginių naudotojui patogus pritaikymas (skiriamųjų juostų ir apsaugos tvorelių įrengimas siekiant sumažinti pavojų pažeidžiamiems eismo dalyviams).

                  3.

                  Etapui prieš kelio atidavimą eksploatuoti taikomi kriterijai:

                              a)

                              eismo dalyvių saugumas ir matomumas įvairiomis sąlygomis (pvz., tamsiu paros metu ar esant normalioms oro sąlygoms);

                              b)

                              kelio ženklų ir ženklinimo matomumas;

                              c)

                              kelio dangos būklė.

                  4.

                  Ankstyviems eksploatavimo etapams taikomi kriterijai: kelių saugumo vertinimas atsižvelgiant į faktinį eismo dalyvių elgesį.
                  Bet kuriame etape atliekant tikrinimus gali prireikti persvarstyti ankstesniuose etapuose taikytus kriterijus.

      III PRIEDAS
      DIDELIO AVARINGUMO RUOŽŲ KLASIFIKAVIMAS IR TINKLO SAUGUMO LYGIŲ NUSTATYMAS
      1.   Didelio avaringumo kelio ruožų nustatymas
      Nustatant didelio avaringumo kelių ruožus atsižvelgiama, įvertinus eismo srautą, bent jau į eismo įvykių, kuriuose žuvo žmonių, per praėjusius metus tam tikrame kelio ruožo ilgio vienete arba, prireikus, sankirtose skaičių.
      2.   Ruožų, skirtų analizei tinklo saugumo lygių nustatymo tikslais atlikti, nustatymas
      Nustatant ruožus, skirtus tinklo saugumo lygių nustatymo analizei, atsižvelgiama į galimą eismo įvykių sąnaudų sumažinimą. Kelio ruožai klasifikuojami į kategorijas. Kiekvienos kategorijos kelio ruožai išnagrinėjami ir suklasifikuojami pagal su saugumu susijusius veiksnius, tokius kaip avaringumas, eismo srautas ir eismo rūšis.
      Tinklo saugumo lygių nustatymo tikslais sudaromas prioritetinis visų kelių kategorijų kelio ruožų, kuriuose pagerinus infrastruktūrą tikėtini geri rezultatai, sąrašas.
      3.   Vietoje apsilankiusių ekspertų grupių atliekamo vertinimo elementai:

                  a)

                  kelio ruožo aprašymas;

                  b)

                  nuoroda į galimas ankstesnes ataskaitas dėl to paties kelio ruožo;

                  c)

                  galimų eismo įvykių protokolų analizė;

                  d)

                  eismo įvykių, žuvusių ir sunkiai sužalotų žmonių per trejus praėjusius metus skaičius;

                  e)

                  įvairiais laikotarpiais įgyvendinamos galimos saugumo didinimo priemonės numatant, pvz.:

                              —

                              pašalinti ar apsaugoti stacionarias kliūtis pakelėse,

                              —

                              sumažinti greičio apribojimus ir aktyviau vykdyti greičio kontrolę vietiniu lygiu,

                              —

                              didinti matomumą įvairiomis oro ir apšvietimo sąlygomis,

                              —

                              gerinti pakelės įrenginių, tokių kaip transporto priemonę sulaikantys įrenginiai, saugumo charakteristikas,

                              —

                              gerinti kelio ženklinimo (įskaitant triukšmo juostas), ženklų ir signalų nuoseklumą, matomumą, įskaitomumą ir išdėstymą,

                              —

                              apsaugoti nuo akmenų griūčių, nuošliaužų ir sniego griūčių,

                              —

                              gerinti kelio dangos sukibimą ir (arba) grublėtumą,

                              —

                              pertvarkyti kelio apribojimų sistemą,

                              —

                              įrengti ir gerinti skiriamosios juostos apsaugą,

                              —

                              keisti lenkimo schemas,

                              —

                              tobulinti sankryžas viename lygyje, įskaitant geležinkelio pervažas,

                              —

                              keisti trasą,

                              —

                              keisti kelio plotį, įrengti sustiprintus kelkraščius,

                              —

                              įdiegti eismo valdymo ir kontrolės sistemą,

                              —

                              sumažinti galimą konfliktą su labiausiai pažeidžiamais eismo dalyviais,

                              —

                              atnaujinti kelią pagal esamus projektavimo standartus,

                              —

                              atstatyti ar keisti kelio dangą,

                              —

                              naudoti pažangiuosius kelio ženklus,

                              —

                              gerinti pažangiąsias transporto sistemas ir telematikos paslaugas suderinamumo, avariniais ir signalizavimo tikslais.

      IV PRIEDAS
      EISMO ĮVYKIŲ PROTOKOLUOSE NURODYTA INFORMACIJA APIE EISMO ĮVYKĮ
      Eismo įvykių protokoluose pateikiami šie elementai:

                  1)

                  kuo tikslesnė eismo įvykio vieta;

                  2)

                  eismo įvykio vietos nuotraukos ir (arba) schemos;

                  3)

                  eismo įvykio data ir valanda;

                  4)

                  informacija apie kelią, tokia kaip vietovės pobūdis, kelio tipas, susidūrimo pobūdis, įskaitant signalus, ženklinimą, kelio paviršių, atšvietimą ir oro sąlygas, greičio apribojimą ir pakelės kliūtis;

                  5)

                  eismo įvykio sunkumas, nurodant žuvusiųjų ir sužalotų asmenų skaičių, jei galima, pagal bendrus kriterijus, kurie bus nustatyti pagal 13 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu;

                  6)

                  eismo įvykio dalyvių apibūdinimas, pavyzdžiui, amžius, lytis, tautybė, girtumo laipsnis, naudojo ar nenaudojo saugos priemones;

                  7)

                  duomenys apie eismo įvykyje dalyvavusias transporto priemones (rūšis, amžius, registravimo valstybė, saugos įranga (jei yra), paskutinės techninės apžiūros data pagal taikomus teisės aktus);

                  8)

                  duomenys apie eismo įvykį, pavyzdžiui, eismo įvykio rūšis, susidūrimo pobūdis ir vairuotojo manevravimas;

                  9)

                  kai įmanoma, informacija apie laiko tarpą, praėjusį tarp eismo įvykio ir jo užregistravimo arba gelbėjimo tarnybos atvykimo.