title: Council Directive 92/104/EEC of 3 December 1992 on the minimum requirements for improving the safety and health protection of workers in surface and underground mineral-extracting industries (twelfth individual Directive within the meaning of Article 16 (1) of Directive 89/391/EEC)

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31992L0104

Oficialusis leidinys L 404 , 31/12/1992 p. 0010 - 0025 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 5 tomas 6 p. 0027  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 5 tomas 6 p. 0027

		Tarybos direktyva 92/104/EEB1992 m. gruodžio 3 d.dėl būtiniausių darbuotojų saugos ir sveikatos apsaugos gerinimo reikalavimų, taikomų naudingųjų iškasenų antžeminės ir požeminės gavybos įmonėse (dvyliktoji atskira direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 118a straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą [1], pateiktą pasikonsultavus su Darbuotojų saugos ir sveikatos kasybos ir kitose gavybos įmonėse komisija,bendradarbiaudama su Europos Parlamentu [2],atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [3],kadangi Sutarties 118a straipsnyje numatyta, kad Taryba direktyvomis nustato būtiniausius reikalavimus, skatinančius sąlygų, pirmiausia darbo aplinkos, gerinimą, kad būtų užtikrinta geresnė darbuotojų sauga ir sveikatos apsauga;kadangi pagal minėtąjį straipsnį tokiose direktyvose turi būti vengiama nustatyti tokius administracinius, finansinius ar teisinius apribojimus, kurie trukdytų steigti ir plėtoti mažąsias ir vidutines įmones;kadangi darbuotojų saugos, higienos ir sveikatos apsaugos darbe gerinimas yra tikslas, kurio įgyvendinimas neturėtų priklausyti vien tik nuo ekonominių aplinkybių;kadangi 1989 m. lapkričio 30 d. Tarybos direktyva 89/654/EEB dėl būtiniausių darbovietei taikomų saugos ir sveikatos reikalavimų (pirmoji atskira direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje) [4] netaikoma gavybos įmonėms;kadangi, siekiant užtikrinti darbuotojų saugą ir sveikatos apsaugą, būtina laikytis būtiniausių reikalavimų, skirtų geresnei saugai ir sveikatos apsaugai garantuoti naudingųjų iškasenų antžeminės ir požeminės gavybos įmonėse;kadangi naudingųjų iškasenų antžeminės ir požeminės gavybos įmonės priklauso veiklos sričiai, kurioje darbuotojams gali grėsti ypač didelis pavojus;kadangi ši direktyva yra atskira direktyva, kaip numatyta 1989 m. birželio 12 d. Tarybos direktyvos 89/391/EEB dėl priemonių darbuotojų saugai ir sveikatos apsaugai darbe gerinti nustatymo [5] 16 straipsnio 1 dalyje; kadangi dėl to visos šios direktyvos nuostatos taikomos naudingųjų iškasenų antžeminės ir požeminės gavybos įmonėms, nepažeidžiant griežtesnių ir (arba) specialių šios direktyvos nuostatų;kadangi pagalbiniams naudingųjų iškasenų antžeminės ir požeminės gavybos įmonių antžeminiams įrenginiams, kurie nėra būtini šios direktyvos 2 straipsnio a punkte apibrėžtoms naudingųjų iškasenų antžeminės ir požeminės gavybos įmonėms, taikomos Direktyvos 89/654/EEB nuostatos;kadangi 1992 m. lapkričio 3 d. Taryba priėmė Direktyvą 92/91/EEB dėl būtiniausių darbuotojų saugos ir sveikatos apsaugos gerinimo reikalavimų, taikomų naudingųjų iškasenų gavybos mechaniniais gręžiniais įmonėse (vienuoliktoji atskira direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje) [6];kadangi ši direktyva praktiškai padeda siekti socialinės vidaus rinkos dimensijos,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:I SKIRSNISBENDROSIOS NUOSTATOS1 straipsnisTikslas1. Šia dvyliktąja atskira direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje, nustatomi būtiniausi darbuotojų saugos ir sveikatos apsaugos reikalavimai, taikomi 2 straipsnio a punkte apibrėžtose naudingųjų iškasenų antžeminės ir požeminės gavybos įmonėse.2. Visos Direktyvos 89/391/EEB nuostatos taikomos šio straipsnio 1 dalyje nurodytai sričiai, nepažeidžiant griežtesnių ir (arba) specialių šios direktyvos nuostatų.2 straipsnisApibrėžimaiŠioje direktyvoje:a) naudingųjų iškasenų antžeminės ar požeminės gavybos įmonės – visos įmonės, kurios:- verčiasi tik naudingųjų iškasenų antžemine ar požemine gavyba, ir (arba)- atlieka tokios gavybos žvalgybinį tyrimą, ir (arba)- ruošia išgautas naudingąsias iškasenas pardavimui, tačiau neužsiima jų perdirbimu,išskyrus Direktyvos 92/91/EEB 2 straipsnio a punkte apibrėžtas naudingųjų iškasenų gavybos mechaniniais gręžiniais įmones;b) darbovietė – visa teritorija, skirta darbo vietoms įrengti, susijusi su naudingųjų iškasenų antžeminės ar požeminės gavybos įmonių tiesiogine ir pagalbine veikla bei įrenginiais, įskaitant sukauptus sąvartynus ir kitas atliekų padėjimo vietas bei turimas patalpas, į kurias darbuotojai gali patekti dėl savo darbo.II SKIRSNISDARBDAVIŲ PAREIGOS3 straipsnisBendrosios pareigos1. Saugodamas darbuotojus ir jų sveikatą, darbdavys imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad:a) darbovietės būtų suplanuotos, pastatytos, įrengtos ar atiduodamos eksploatuoti, eksploatuojamos ir prižiūrimos taip, kad darbuotojai galėtų dirbti jiems paskirtą darbą nepakenkdami savo ir (arba) kitų darbuotojų saugai ir (arba) sveikatai;b) eksploatuojamas darbovietes tuo metu, kai jose yra darbuotojų, prižiūrėtų atsakingas asmuo;c) darbas, susijęs su ypatinga rizika, būtų patikėtas tik reikiamą kvalifikaciją turintiems darbuotojams ir būtų atliekamas laikantis duotų instrukcijų;d) visos saugos instrukcijos būtų suprantamos visiems darbuotojams, kuriems jos skirtos;e) būtų įrengtos tinkamos pirmosios pagalbos patalpos;f) visos reikiamos saugos pratybos būtų reguliariai kartojamos.2. Darbdavys užtikrina, kad būtų pildomas ir atnaujinamas dokumentas dėl saugos ir sveikatos apsaugos, toliau vadinamas "saugos ir sveikatos apsaugos dokumentu", apimantis atitinkamus Direktyvos 89/391/EEB 6, 9 ir 10 straipsniuose nustatytus reikalavimus.Saugos ir sveikatos apsaugos dokumente visų pirma nurodoma, jog:- buvo nustatyti ir įvertinti pavojai, kurie gresia darbuotojams darbovietėje,- šios direktyvos tikslams įgyvendinti bus imtasi tinkamų priemonių,- darbovietė ir įranga yra suplanuota, eksploatuojama ir prižiūrima saugiai.Saugos ir sveikatos apsaugos dokumentas turi būti pradėtas pildyti prieš pradedant darbą bei peržiūrėtas ir pataisytas, jei darbovietėje įvyksta esminių pokyčių, ji išplečiama ar reorganizuojama.3. Jei toje pačioje darbovietėje dirba kelių įmonių darbuotojai, kiekvienas darbdavys turi atsakyti už visus darbus, kuriuos jis kontroliuoja.Darbdavys, kuris pagal nacionalinius įstatymus ir (arba) praktiką atsako už darbovietę, koordinuoja visų priemonių, susijusių su darbuotojų sauga ir sveikata, įgyvendinimą bei savo saugos ir sveikatos apsaugos dokumente nurodo tokio koordinavimo tikslą, įgyvendinimo priemones ir tvarką.Kaip nustatyta Direktyvoje 89/391/EEB, toks koordinavimas neįtakoja atskirų darbdavių atsakomybės.4. Darbdavys nedelsdamas praneša kompetentingoms institucijoms apie visus rimtus nelaimingus atsitikimus ir (arba) mirties atvejus darbe bei susidariusias ypač pavojingas situacijas.4 straipsnisApsauga nuo gaisro, sprogimo ir sveikatai pavojingos atmosferosDarbdavys imasi darbo pobūdį atitinkančių veiksmų ir atsargumo priemonių, kad būtų:- išvengtas, laiku pastebėtas ir likviduotas gaisro įsiliepsnojimas ir jo plitimas bei sprogimai, ir- neleista susiformuoti sprogstamajai ir (arba) sveikatai pavojingai atmosferai.5 straipsnisGelbėjimosi ir gelbėjimo priemonėsSiekdamas darbuotojams užtikrinti galimybę kilus pavojui tinkamai, laiku ir saugiai palikti darbovietes, darbdavys parūpina ir prižiūri tinkamas gelbėjimosi ir gelbėjimo priemones.6 straipsnisRyšių, įspėjimo ir pranešimo apie pavojų sistemosDarbdavys imasi būtinų priemonių, kad būtų sukurtos reikiamos įspėjimo ir kitos ryšių sistemos, kad, atsiradus būtinybei, būtų galima nedelsiant pradėti pagalbos, gelbėjimosi ir gelbėjimo operacijas.7 straipsnisNuolatinis darbuotojų informavimas1. Nepažeidžiant Direktyvos 89/391/EEB 10 straipsnio, darbuotojams ir (arba) jų atstovams pranešama apie visas priemones, kurių reikės imtis saugai ir sveikatos apsaugai darbovietėse garantuoti, ypač apie priemones, susijusias su 3–6 straipsnių įgyvendinimu.2. Informacija turi būti suprantama tiems darbuotojams, kuriems ji skirta.8 straipsnisSveikatos priežiūra1. Remiantis nacionaliniais įstatymais ir (arba) praktika, įdiegiamos priemonės, užtikrinančios, kad darbuotojų sveikata būtų prižiūrima atsižvelgiant į jų sveikatai ir saugai gresiantį pavojų.2. Šio straipsnio 1 dalyje paminėtos priemonės turi būti tokios, kad kiekvienam darbuotojui suteiktų teisę pasitikrinti sveikatą arba garantuotų, jog jis bus patikrintas prieš jam paskiriant darbą, susijusį su 2 straipsnyje nurodyta veikla, ir vėliau reguliariai.3. Sveikatos priežiūra gali būti nacionalinės sveikatos sistemos dalis.9 straipsnisDarbuotojų konsultavimas ir dalyvavimasDarbuotojai ir (arba) jų atstovai konsultuojami bei dalyvauja sprendžiant šioje direktyvoje minimus klausimus pagal Direktyvos 89/391/EEB 11 straipsnį.10 straipsnisBūtiniausi saugos ir sveikatos apsaugos reikalavimai1. Darbovietės, kurios buvo pradėtos eksploatuoti po šios direktyvos įsigaliojimo dienos, nurodytos 13 straipsnio 1 dalyje, privalo atitikti šios direktyvos priede nustatytus būtiniausius saugos ir sveikatos apsaugos reikalavimus.2. Darbovietės, kurios jau buvo eksploatuojamos iki šios direktyvos įsigaliojimo dienos, nurodytos 13 straipsnio 1 dalyje, privalo kuo greičiau ir ne vėliau kaip per devynerius metus nuo šios dienos atitikti šios direktyvos priede nustatytus būtiniausius saugos ir sveikatos apsaugos reikalavimus.3. Kai darbovietės keičiamos, plečiamos ir (arba) reorganizuojamos po šios direktyvos įsigaliojimo dienos, nurodytos 13 straipsnio 1 dalyje, darbdavys imasi reikiamų priemonių užtikrinti, kad tokie pakeitimai, plėtimai ir (arba) reorganizavimas atitiktų atitinkamus būtiniausius priede nustatytus reikalavimus.III SKIRSNISKITOS NUOSTATOS11 straipsnisPriedo pakeitimaiTechniniai priedo pakeitimai, sąlygoti:- direktyvos techninio derinimo ir standartizacijos srityje dėl naudingųjų iškasenų antžeminės ar požeminės gavybos įmonių priėmimo,ir (arba)- techninės pažangos, tarptautinių taisyklių ar specifikacijų pasikeitimų bei išradimų, susijusių su naudingųjų iškasenų antžeminės ir požeminės gavybos įmonėmis,priimami laikantis Direktyvos 89/391/EEB 17 straipsnyje nustatytos tvarkos.12 straipsnisNaudingųjų iškasenų gavyba žemsiurbėmisAtsižvelgiant į specifinę riziką, kuri kyla naudingąsias iškasenas išgaunant žemsiurbėmis, valstybėms narėms suteikiama teisė netaikyti šios direktyvos naudingųjų iškasenų gavybai žemsiurbėmis, su sąlyga, jog jos užtikrins tokiose įmonėse dirbančių darbuotojų apsaugą, neprieštaraujančią bendriesiems darbuotojų saugos ir sveikatos apsaugos principams, nustatytiems šioje direktyvoje.13 straipsnisBaigiamosios nuostatos1. Per 24 mėnesius nuo šios direktyvos priėmimo, valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.2. Valstybės narės, priimdamos šio straipsnio 1 dalyje nurodytas priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Tokios nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.3. Valstybės narės perduoda Komisijai nacionalinių teisės aktų, kuriuos jos priėmė arba priims šios direktyvos taikymo srityje, tekstus.4. Kas penkerius metus valstybės narės pateikia Komisijai ataskaitą apie praktinį šios direktyvos įgyvendinimą ir nurodo darbdavių bei darbuotojų nuomonę.Komisija apie tai informuoja Europos Parlamentą, Tarybą, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetą, Darbuotojų saugos ir sveikatos kasybos bei kitose gavybos įmonėse komisiją bei Darbuotojų saugos, higienos ir sveikatos patariamąjį komitetą.14 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1992 m. gruodžio 3 d.Tarybos varduPirmininkasG. Shephard[1] OL C 58, 1992 3 5, p. 3.[2] OL C 150, 1992 6 15, p. 128 irOL C 305, 1992 11 23.[3] OL C 169, 1992 7 6, p. 28.[4] OL L 393, 1998 12 30, p. 1.[5] OL L 183, 1989 6 29, p. 1.[6] OL L 348, 1992 11 28, p. 9.--------------------------------------------------PRIEDASBŪTINIAUSI SAUGOS IR SVEIKATOS APSAUGOS REIKALAVIMAI, NUSTATYTI ŠIOS DIREKTYVOS 10 STRAIPSNYJEĮžanginė pastabaŠiame priede nustatyti reikalavimai taikomi kaskart, kai tai būtina atsižvelgiant į darbovietės pobūdį, veiklą, aplinkybes arba specifinę riziką.A DALISBENDRIEJI BŪTINIAUSI REIKALAVIMAI, TAIKOMI NAUDINGŲJŲ IŠKASENŲ ANTŽEMINĖS IR POŽEMINĖS GAVYBOS ĮMONĖMS BEI PAGALBINIAMS ANTŽEMINIAMS ĮRENGINIAMS1. Priežiūra ir organizavimas1.1. Darboviečių organizavimas1.1.1. Darbovietės turi būti įrengtos taip, kad jose būtų užtikrinta atitinkama apsauga nuo rizikos. Kad nekiltų pavojus darbuotojų sveikatai ir saugai, jos turi būti tvarkingos, iš jų turi būti pašalintos ar jose tvarkomos visos kenksmingos medžiagos arba telkiniai.1.1.2. Darbo vietos turi būti suprojektuotos ir įrengtos laikantis ergonomikos principų, kad darbuotojai galėtų prižiūrėti jų darbo vietoje vykstančias operacijas.1.1.3. Jei darbo vietose dirba pavieniai darbuotojai, jos turi būti atitinkamai prižiūrimos ar aprūpintos ryšio priemonėmis.1.2. Atsakingas asmuoDarbdavio paskirtas atsakingas asmuo, kuris pagal nacionalinius įstatymus ir (arba) praktiką turi reikiamų įgūdžių ir kvalifikaciją šioms pareigoms atlikti, visais atvejais privalo atsakyti už kiekvieną darbovietę, kurioje yra darbuotojų.Darbdavys gali asmeniškai prisiimti atsakomybę už darbovietę, nurodytą šio punkto pirmojoje pastraipoje, jei jis pagal nacionalinius įstatymus ir (arba) praktiką turi reikiamų įgūdžių ir kvalifikaciją.1.3. PriežiūraKad būtų užtikrinta darbuotojų sauga ir sveikatos apsauga, visus atliekamus darbus turi prižiūrėti darbdavio ar jo vardu paskirti bei jo vardu veikiantys asmenys, pagal nacionalinius įstatymus ir (arba) praktiką turintys šioms pareigoms reikiamų įgūdžių ir kvalifikaciją.Kai to reikalaujama saugos ir sveikatos apsaugos dokumente, mažiausiai kartą per kiekvieną pamainą prižiūrėtojas privalo aplankyti darbo vietas, kuriose dirbama.Darbdavys gali asmeniškai imtis priežiūros, nurodytos šio punkto pirmojoje ir antroje pastraipoje, jei jis pagal nacionalinius įstatymus ir (arba) praktiką turi reikiamų įgūdžių ir kvalifikaciją.1.4. Kvalifikuoti darbuotojaiKai bet kurioje darbovietėje yra darbuotojų, tarp jų turi būti pakankamai asmenų, turinčių reikiamų įgūdžių ir patirties bei parengtų atlikti pavestas užduotis.1.5. Informacija, instrukcijos ir mokymasKad būtų užtikrinta darbuotojų sveikatos apsauga ir sauga, jiems turi būti suteikta reikiama informacija, instrukcijos, jie turi būti mokomi ir perkvalifikuojami.Darbdavys privalo užtikrinti, kad darbuotojai gautų suprantamas instrukcijas tam, kad jų ir kitų darbuotojų saugai bei sveikatai nekiltų pavojus.1.6. Raštiškos instrukcijosKiekvienai darbovietei privalu sudaryti raštiškas instrukcijas, apibrėžiančias taisykles, kurių privalu laikytis norint užtikrinti darbuotojų saugą ir sveikatos apsaugą bei saugų įrangos naudojimą.Jose turi būti pateikta informacija apie avarinių priemonių naudojimą bei veiksmus, kurių reikės imtis įvykus avarijai darbovietėje ar šalia jos.1.7. Saugūs darbo metodaiKiekvienai darbovietei ar kiekvienai veiklai privalu parinkti saugius darbo metodus.1.8. Leidimai dirbtiKai to reikalaujama saugos ir sveikatos apsaugos dokumente, kenksmingiems ir įprastiems nesudėtingiems darbams, kurie gali sąveikauti su kita veikla ir sukelti ypač kenksmingą pavojų, būtina įdiegti leidimų dirbti sistemą.Leidimus dirbti turi išduoti atsakingas asmuo prieš pradedant darbą, juose turi būti nurodytos sąlygos, kurių reikės laikytis, ir atsargumo priemonės, kurių reikės imtis prieš darbą, jo metu ir baigus darbą.1.9. Reguliarus saugos ir sveikatos apsaugos priemonių tikrinimasSiekdamas užtikrinti, kad būtų laikomasi šios direktyvos, darbdavys privalo reguliariai tikrinti priemones, kurių buvo imtasi darbuotojų saugai ir sveikatai apsaugoti, įskaitant saugos ir sveikatos apsaugos valdymo sistemą.2. Mechaniniai ir elektros įrengimai bei prietaisai2.1. Bendrosios nuostatosMechaniniai ir elektros įrengimai turi būti parenkami, instaliuojami, atiduodami eksploatuoti, eksploatuojami ir prižiūrimi atsižvelgiant į darbuotojų saugą ir sveikatą bei kitas šios direktyvos bei Direktyvų 89/392/EEB [1] ir 89/655/EEB [2] nuostatas.Jei įrengimai yra išdėstyti zonoje, kurioje yra ar gali kilti gaisro ar lengvai įsiliepsnojančių dujų, garų ar lakiųjų skysčių sprogimo pavojus, jie turi būti pritaikyti naudoti tokioje zonoje.Jei reikia, įrengimuose turi būti sumontuoti reikiami apsauginiai įtaisai ir gedimų prevencijos sistema.2.2. Specifinės nuostatosMechaniniai prietaisai ir įrengimai turi būti atsparūs, neturėti akivaizdžių defektų bei atitikti naudojimo paskirtį.Elektros prietaisai ir įrengimai turi būti reikiamo dydžio ir galingumo bei atitikti naudojimo paskirtį.Mechaniniai ir elektros prietaisai ir įrenginiai turi būti sumontuoti ir apsaugoti taip, kad nekeltų pavojaus.3. Priežiūra3.1. Bendroji priežiūraTuri būti sudarytas tinkamas planas, numatantis sistemingą mechaninių ir elektros prietaisų bei įrengimų tikrinimą, priežiūrą ir, prireikus, bandymą.Visą bet kurios prietaisų ir įrengimų dalies priežiūrą, tikrinimą ir bandymą turi atlikti kvalifikuotas asmuo.Tikrinimų bei bandymų rezultatai turi būti tvarkingai užrašomi ir deramai saugomi.3.2. Saugos įrenginių priežiūraAtitinkami saugos įrenginiai visą laiką turi būti paruošti naudoti.Jie turi būti prižiūrimi atsižvelgiant į paskirtį.4. Apsauga nuo sprogimo, kenksmingos atmosferos ir gaisro pavojų4.1. Bendrosios nuostatos4.1.1. Būtina imtis priemonių nustatyti kenksmingų ir (arba) galinčių sprogti medžiagų buvimą bei tokių medžiagų koncentraciją atmosferoje.Kai to reikalaujama saugos ir sveikatos apsaugos dokumente, turi būti sumontuoti monitoringo įtaisai, kurie nustatytose vietose automatiškai ir nuolatos matuotų dujų koncentraciją, automatinės signalizacijos bei įtaisai, kurie automatiškai išjungtų elektros įrenginių ir vidaus degimo variklių elektros srovę.Jei atliekami automatiniai matavimai, nustatytos vertės turi būti užrašomos ir saugomos, kaip nurodyta saugos ir sveikatos apsaugos dokumente.4.1.2. Zonose, kuriose ypač gresia gaisro ar sprogimo pavojus, rūkyti draudžiama.Naudoti atvirą ugnį ir atlikti bet kokį darbą, galintį sukelti gaisrą, draudžiama, nebent imamasi tinkamų atsargumo priemonių, užkertančių kelią gaisrui ar sprogimui.4.2. Apsauga nuo sprogimo rizikos4.2.1. Būtina imtis visų reikiamų priemonių, neleidžiančių atsirasti ir kauptis sprogstamajai atmosferai.4.2.2. Zonose, kuriose gresia sprogimo pavojus, būtina imtis visų reikiamų priemonių, neleidžiančių sprogstamajai atmosferai užsiliepsnoti.4.2.3. Būtina sudaryti sprogimo prevencijos planą, kuriame būtų nurodyti turimi prevencijos įrenginiai ir taikytos priemonės.4.3. Apsauga nuo kenksmingos atmosferos4.3.1. Jei atmosferoje susikaupia ar gali susikaupti kenksmingų medžiagų, būtina imtis reikiamų priemonių, kurios užtikrintų:a) jų suspaudimą susidarymo vietoje arbab) jų pašalinimą susidarymo vietoje, arbac) tokių medžiagų sankaupos išsklaidymąnesukeliant pavojaus darbuotojams.Sistema privalo būti pajėgi išsklaidyti šias kenksmingas medžiagas nekeldama pavojaus darbuotojams.4.3.2. Nepažeidžiant Direktyvos 89/656/EEB [3], zonose, kuriose darbuotojus gali veikti sveikatai kenksminga atmosfera, turi būti laikoma pakankamai tinkamų kvėpavimo takų apsaugos ir atgaivinimo prietaisų.Tokiais atvejais darbovietėje privalo būti pakankamai darbuotojų, mokančių naudotis tokiais prietaisais.Prietaisai turi būti tinkamai laikomi ir prižiūrimi.4.3.3. Jei atmosferoje yra ar gali būti nuodingųjų dujų, būtina sudaryti išsamų apsaugos planą, nurodantį turimas apsaugines priemones ir prevencijos priemones, kurių reikės imtis.4.4. Apsauga nuo gaisro rizikos4.4.1. Visais atvejais planuojant, konstruojant, įrengiant ar atiduodant eksploatuoti, eksploatuojant ir aptarnaujant darbovietes būtina imtis atitinkamų priemonių, kurios neleistų gaisrui įsiliepsnoti ir plisti iš susidarymo vietų, nurodytų saugos ir sveikatos apsaugos dokumente.Būtina pasirengti greitai ir efektyviai gesinti gaisrą.4.4.2. Darbovietės turi būti aprūpintos tinkamais priešgaisriniais prietaisais ir, jei reikia, gaisro detektoriais bei signalizacijos sistemomis.4.4.3. Neautomatiniai priešgaisriniai prietaisai turi būti lengvai pasiekiami, paprasti naudoti bei, prireikus, apsaugoti nuo sugadinimo.4.4.4. Norint apsisaugoti nuo gaisro, aptikti jį ir kovoti su jo įsiliepsnojimu ir plitimu, darbovietėje turi būti laikomas išsamus priešgaisrinis planas, nurodantis atsargumo priemones, kurių reikės imtis pagal šios direktyvos 3, 4, 5 ir 6 straipsnius.4.4.5. Priešgaisriniai prietaisai turi būti pažymėti ženklais pagal nacionalines taisykles, perkeliančias Direktyvos 92/58/EEB [4] nuostatas į teisės aktus.Šie ženklai turi būti patvarūs ir pritvirtinti tam skirtose vietose.5. Sprogstamosios medžiagos ir cheminę reakciją sužadinantys įtaisaiDarbus, susijusius su sprogstamųjų medžiagų ir cheminę reakciją sužadinančių įtaisų sandėliavimu, gabenimu bei naudojimu, turi atlikti tik įgalioti ir kvalifikuoti asmenys.Šie darbai turi būti organizuojami ir atliekami taip, kad nekeltų pavojaus darbuotojams.6. Eismo keliai6.1. Darbovietės turi būti saugiai pasiekiamos, o įvykus avarijai — greitai ir saugiai paliekamos.6.2. Eismo kelių, įskaitant laiptus, stacionarias kopėčias, krovimo trapus ir rampas, projektai, matmenys ir išdėstymas turi būti tokie, kad juos būtų lengva ir saugu pasiekti pėstiesiems ar transporto priemonėms bei jie nekeltų pavojaus darbuotojams, dirbantiems šalia šių eismo kelių.6.3. Kelių, kuriais eina pėstieji ir (arba) kuriais gabenamos prekės, matmenys turi tikti potencialių naudotojų skaičiui bei įmonės rūšiai.Jei eismo keliais važiuoja transporto priemonės, pėstiesiems turi būti užtikrintas saugus atstumas iki jų.6.4. Transporto priemonių eismo keliai turi būti nutiesti pakankamu atstumu nuo durų, vartų, pėsčiųjų perėjų, koridorių bei laiptinių.6.5. Siekiant apsaugoti darbuotojus, eismo ir patekimo kelius būtina aiškiai pažymėti.6.6. Jei transporto priemonės ar mašinos įvažiuoja į darbovietes, prireikus, turi būti įdiegtos eismo taisyklės.7. Lauko darbovietės7.1. Lauke esančios darbo vietos, eismo keliai ir kitos zonos, kuriose dirba darbuotojai, ar įrenginiai, kuriuos jie naudoja darbo metu, turi būti įrengti taip, kad pėstieji bei transporto priemonės galėtų saugiai judėti.7.2. Jei dienos šviesos nepakanka, lauko darbovietės turi būti tinkamai apšviestos dirbtine šviesa.7.3. Kai darbuotojų darbo vietos yra lauke, šios darbo vietos, jei įmanoma, turi būti įrengtos taip, kad darbuotojai:a) būtų apsaugoti nuo nepalankių oro sąlygų ir, prireikus, nuo krintančių objektų;b) nepatirtų kenksmingo triukšmo bei išorinio dujų, garų ar dulkių poveikio;c) galėtų nedelsdami palikti savo darbo vietas pavojaus atveju ar jiems būtų skubiai suteikta pagalba;d) negalėtų paslysti ar pargriūti.8. Pavojingos zonos8.1. Pavojingos zonos turi būti aiškiai pažymėtos.8.2. Jei darbovietėse yra pavojingų zonų, kuriose dėl darbo pobūdžio gresia pavojus, jog darbuotojas ar objektas gali kristi, jei įmanoma, tokiose vietose turi būti įrengti įtaisai, draudžiantys pašaliniams darbuotojams patekti į tokias zonas.8.3. Būtina imtis reikiamų priemonių darbuotojams, kuriems leidžiama patekti į šias zonas, apsaugoti.9. Atsarginiai keliai ir išėjimai9.1. Pavojaus atveju darbuotojai turi greitai ir kuo saugiau evakuotis iš visų darbo vietų.9.2. Atsarginiai keliai ir išėjimai turi būti laisvi bei tiesiausiu keliu vesti į lauką arba saugią zoną, saugią susirinkimo ar saugios evakuacijos vietą.9.3. Atsarginių kelių ir išėjimų skaičius, išdėstymas ir matmenys priklauso nuo darboviečių eksploatavimo, įrengimo, dydžio bei didžiausio jose galinčių būti asmenų skaičiaus.9.4. Atsarginių išėjimų durys turi atsidaryti į išorę.Atsarginių išėjimų durys turi būti atrakintos arba įtvirtintos taip, kad jas lengvai ir skubiai galėtų atidaryti bet kuris asmuo, kuriam gali prireikti jomis pasinaudoti avarijos atveju.9.5. Atsarginių išėjimų durų negalima užrakinti.Atsarginiai keliai ir išėjimai, eismo keliai ir prie jų vedančios durys turi būti pasiekiami be kliūčių, kad jais bet kada be trukdymų būtų galima pasinaudoti.9.6. Jei užgestų šviesa, atsarginiuose keliuose ir išėjimuose, kuriuos reikia apšviesti, turi būti įrengtas atitinkamo intensyvumo atsarginis apšvietimas.9.7. Specialūs atsarginiai keliai ir išėjimai turi būti pažymėti ženklais pagal nacionalines taisykles, perkeliančias Direktyvos 92/58/EEB nuostatas į teisės aktus.10. Evakuacijos ir gelbėjimosi priemonės10.1. Darbuotojai turi būti išmokyti, kaip tinkamai elgtis avarijų metu.10.2. Gelbėjimo įranga turi būti laikoma lengvai prieinamose ir tam skirtose vietose bei būti paruošta naudoti ir pažymėta ženklais pagal nacionalines taisykles, perkeliančias Direktyvos 92/58/EEB nuostatas į teisės aktus.11. Saugos pratybosSaugos pratybos turi būti rengiamos reguliariai visose darbovietėse, kuriose paprastai yra darbuotojų.Pagrindinis tokių pratybų tikslas — išmokyti darbuotojus, kuriems buvo pavestos specifinės užduotys, kaip naudotis avarinėmis priemonėmis, jas valdyti ir eksploatuoti įvykus avarijai bei patikrinti darbuotojų įgūdžius.Prireikus, darbuotojai turi būti mokomi teisingai naudotis tokiomis priemonėmis, jas valdyti ir eksploatuoti.12. Pirmosios pagalbos priemonės12.1. Pirmosios pagalbos priemonės turi būti laikomos visose vietose, kuriose jos būtinos dėl darbo sąlygų, jos turi atitikti paskirtį.Priemonės turi būti atitinkamai pažymėtos ir lengvai pasiekiamos.12.2. Atsižvelgiant į patalpų dydį, atliekamo darbo pobūdį bei avarijų dažnumą, turi būti įrengtas vienas ar keli pirmosios pagalbos kambariai.Šiuose kambariuose turi būti laikomos lengvai pastebimoje vietoje pakabintos pirmosios pagalbos teikimo įvykus avarijai instrukcijos.12.3. Pirmosios pagalbos kambariuose turi būti pagrindiniai pirmosios pagalbos teikimo įrenginiai ir priemonės, į juos turi būti lengva įnešti neštuvus.Jie turi būti pažymėti ženklais pagal nacionalines taisykles, perkeliančias Direktyvos 92/58/EEB nuostatas į teisės aktus.12.4. Be to, pirmosios pagalbos priemonės turi būti laikomos visose vietose, kuriose jos būtinos dėl darbo sąlygų.Šios priemonės turi būti atitinkamai pažymėtos ir lengvai pasiekiamos.12.5. Pakankamai darbuotojų turi mokėti naudotis turimomis pirmosios pagalbos priemonėmis.13. Natūralus ir dirbtinis apšvietimas13.1. Kiekvienoje darbovietėje turi būti įrengtas apšvietimas, kurio tiekiamos šviesos turi pakakti jose dirbančių asmenų sveikatos apsaugai ir saugai užtikrinti.13.2. Siekiant apsaugoti darbuotojų sveikatą ir užtikrinti jų saugą, darbovietės turi būti kuo geriau apšviestos natūralia šviesa ir, atsižvelgiant į klimato sąlygas, jose turi būti įrengtas dirbtinis apšvietimas.13.3. Patalpose, kuriose įrengtos darbovietės, bei perėjimuose turi būti instaliuotas toks apšvietimas, kurio rūšis nekeltų pavojaus darbuotojams.13.4. Darbovietėse, kuriose sugedus dirbtiniam apšvietimui darbuotojams gresia pavojus, turi būti įrengtas atitinkamo intensyvumo atsarginis apšvietimas.Jei to padaryti neįmanoma, darbuotojai turi būti aprūpinti asmeninėmis lempomis.14. Sanitariniai įrenginiai14.1. Persirengimo kambariai ir rūbinės14.1.1. Jei darbuotojai turi dėvėti specialią darbo aprangą ir dėl sveikatos arba etinių priežasčių jie neturi galimybių persirengti, darbuotojams turi būti įrengti atitinkami persirengimo kambariai.Į persirengimo kambarius turi būti lengva patekti, jie turi būti gana erdvūs ir su įrengtomis sėdimomis vietomis.14.1.2. Persirengimo kambariai turi būti gana dideli ir su rūbinėmis, kuriose kiekvienas darbuotojas galėtų darbo valandomis užrakinti savo drabužius.Jei to reikia pagal aplinkybes (pvz., dėl pavojingų medžiagų, drėgmės, purvo), rūbinės darbo aprangai turi būti įrengtos atskirai nuo kasdieniams drabužiams skirtų rūbinių.Būtina sudaryti sąlygas drėgniems drabužiams išdžiovinti.14.1.3. Būtina įrengti atskirus persirengimo kambarius vyrams ir moterims arba sudaryti sąlygas naudotis šiais kambariais atskirai.14.1.4. Jei persirengimo kambariai, nurodyti 14.1.1 papunktyje, nereikalingi, kiekvienam darbuotojui turi būti įrengta vieta drabužiams pasidėti.14.2. Dušai ir prausyklos14.2.1. Atsižvelgiant į darbo pobūdį ar sveikatos reikalavimus, darbuotojams turi būti įrengti dušai.Būtina įrengti atskirus dušus vyrams ir moterims arba sudaryti sąlygas naudotis šiais dušais atskirai.14.2.2. Dušai turi būti gana dideli, kad kiekvienas darbuotojas galėtų netrukdomas ir pagal visus higienos reikalavimus nusiprausti.Dušuose turi būti karštas ir šaltas vanduo.14.2.3. Jei dušai, nurodyti pirmojoje 14.2.1 papunkčio dalyje, nereikalingi, šalia darbo vietų ir persirengimo kambarių būtina įrengti atitinkamas prausyklas su karštu ir šaltu vandeniu.Laikantis etikos reikalavimų, tokios prausyklos turi būti įrengtos atskirai arba naudojamos atskirai vyrų ir moterų.14.3. Tualetai ir praustuvaiŠalia darbo vietų, poilsio, persirengimo kambarių bei patalpų, kuriose yra dušai ar prausyklos, turi būti atskirai įrengta pakankamai tualetų ir praustuvų.Būtina įrengti atskirus tualetus vyrams ir moterims arba sudaryti sąlygas naudotis tualetais atskirai.Šiame skirsnyje nurodyti sanitariniai įrenginiai požeminėse naudingųjų iškasenų gavybos įmonėse gali būti įrengti ant žemės paviršiaus.15. Sukaupti sąvartynai ir kitos atliekų padėjimo vietosSukaupti sąvartynai, iškasų krūvos ir kitos atliekų padėjimo vietos bei nuosėdų duobės turi būti suprojektuotos, įrengtos, eksploatuojamos ir prižiūrimos taip, kad būtų užtikrintas jų stabilumas bei darbuotojų sauga ir sveikata.16. Pagalbiniai antžeminiai įtaisai (papildomos specialiosios nuostatos)16.1. Stabilumas ir tvirtumasDarbovietės turi būti suprojektuotos, įrengtos, pastatytos, eksploatuojamos, prižiūrimos ir aptarnaujamos taip, kad atlaikytų numatomas gamtos sąlygas.Jų struktūra ir tvirtumas turi atitikti naudojimo paskirtį.16.2. Patalpų grindys, sienos, lubos bei stogai16.2.1. Darboviečių grindyse negali būti pavojingų iškilimų, skylių ar nuožulnumų, jos turi būti pritvirtintos, stabilios ir neslidžios.Atsižvelgiant į įmonės rūšį ir fizinę darbuotojų veiklą, darbovietės, kuriose įrengtos darbo vietos, turi būti atitinkamai izoliuotos nuo karščio.16.2.2. Patalpų grindų, sienų ir lubų paviršius turi būti lengva valyti ar atnaujinti pagal atitinkamus higienos reikalavimus.16.2.3. Permatomos ar persišviečiančios sienos, ypač stiklinės pertvaros, sumontuotos patalpose ar šalia darboviečių ir eismo kelių, turi būti aiškiai pažymėtos ir pagamintos iš saugios medžiagos arba atitvertos nuo tokių vietų ar eismo kelių, kad darbuotojai negalėtų liestis prie sienų ar susižeisti, jei jos sudužtų.16.2.4. Jei nėra saugų darbą užtikrinančios įrangos, turi būti uždrausta patekti ant iš nepakankamai tvirtos medžiagos pagamintų stogų.16.3. Patalpų matmenys ir erdvė — judėjimo darbo vietose laisvė16.3.1. Darbo patalpos turi būti gana didelės, aukštos ir erdvios, kad negrėstų pavojus darbuotojų saugai, sveikatai ir gerovei.16.3.2. Neužimtos darbo vietos matmenys turi suteikti darbuotojams galimybę laisvai judėti ir saugiai atlikti darbą.16.4. Langai ir stoglangiai16.4.1. Langai, stoglangiai ir ventiliacijos įtaisai, kuriuos galima atidaryti, reguliuoti ar uždaryti, turi būti suprojektuoti taip, kad šiuos veiksmus būtų galima atlikti saugiai.Jie turi būti sumontuoti taip, kad atidaryti nekeltų grėsmės darbuotojams.16.4.2. Langus ir stoglangius turi būti saugu valyti.16.5. Durys ir vartai16.5.1. Durų ir vartų išdėstymas, skaičius, matmenys bei medžiagos, naudojamos jiems pagaminti, priklauso nuo patalpų arba zonų pobūdžio ir paskirties.16.5.2. Permatomos durys turi būti atitinkamai pažymėtos matomoje vietoje.16.5.3. Sukamosios durys ir vartai turi būti permatomi arba turėti permatomas pertvaras.16.5.4. Jei permatomų ar persišviečiančių durų ir vartų paviršius nėra pagamintas iš saugios medžiagos ir darbuotojams gresia pavojus susižeisti, jei durys ar vartai sudužtų, jų paviršius turi būti apsaugotas nuo dužimo.16.5.5. Slankiojančiose duryse turi būti įmontuotas saugos prietaisas, neleidžiantis joms nukristi nuo bėgio arba netikėtai atsidaryti.16.5.6. Į viršų atsidarančiose duryse ir vartuose turi būti įmontuotas mechanizmas, neleidžiantis jiems netikėtai užsidaryti.16.5.7. Durys, esančios palei gelbėjimosi kelius, turi būti atitinkamai pažymėtos.Jos turi atsidaryti iš vidaus bet kuriuo metu be specialios pagalbos.Durys turi atsidaryti ir tada, kai darbovietėje dirba žmonės.16.5.8. Prie vartų, daugiausia skirtų transporto priemonių eismui, turi būti įrengtos durys pėstiesiems, nebent jiems ir taip saugu jais naudotis; šios durys turi būti aiškiai pažymėtos ir visada lengvai pasiekiamos.16.5.9. Mechaninės durys ir vartai turi veikti nekeldami pavojaus darbuotojams.Juose turi būti įmontuoti lengvai aptinkami ir pasiekiami avarinio išjungimo įtaisai ir, nors jie atsidaro automatiškai dingus elektros srovei, juos turi būti galima atidaryti ir rankomis.16.6. Uždarų darboviečių ventiliavimas16.6.1. Atsižvelgiant į pasirinktus darbo metodus ir darbuotojams keliamus fizinius reikalavimus, imamasi priemonių užtikrinti, kad uždarose darbovietėse būtų pakankamai gryno oro.Jei naudojama dirbtinio ventiliavimo sistema, ji turi būti techniškai tvarkinga.Kontrolės sistema turi pranešti apie visus gedimus, kai tai būtina darbuotojų sveikatai apsaugoti.16.6.2. Jei naudojamas oro kondicionierius ar mechaniniai ventiliavimo įrenginiai, jie turi veikti taip, kad darbuotojai nepatirtų nemalonių skersvėjų.Visos nuosėdos ar purvas, kurie teršdami atmosferą gali kelti tiesioginį pavojų darbuotojų sveikatai, turi būti nedelsiant pašalinti.16.7. Patalpų temperatūra16.7.1. Atsižvelgiant į pasirinktus darbo metodus ir darbuotojams keliamus fizinius reikalavimus, darbo valandomis patalpų, kuriose įrengtos darbo vietos, temperatūra turi tikti žmogaus organizmui.16.7.2. Poilsio, budinčiojo personalo kambariuose ir sanitarinėse patalpose, valgyklose bei pirmosios pagalbos kambariuose turi būti palaikoma tokioms patalpoms tinkanti temperatūra.16.7.3. Atsižvelgiant į darbo ir darbovietės pobūdį, langai, stoglangiai ir stiklinės pertvaros neturi praleisti per stipraus saulės šviesos srauto.16.8. Poilsio kambariai16.8.1. Darbuotojams turi būti įrengti poilsio kambariai, į kuriuos būtų nesunku patekti, kai dėl atliekamo darbo pobūdžio ar didesnio nei leidžiama darbuotojų skaičiaus to reikia darbuotojų saugai ar sveikatos apsaugai užtikrinti.Ši nuostata netaikoma, kai darbuotojai dirba įstaigose ar panašiose darbo patalpose, kuriose pertraukų metu galima pailsėti.16.8.2. Poilsio kambariai turi būti gana dideli, juose darbuotojams turi būti pakankamai stalų bei kėdžių su atlošais.16.8.3. Poilsio kambariuose būtina imtis priemonių nerūkantiesiems nuo tabako dūmų apsaugoti.16.8.4. Jei darbo laikas reguliariai ir dažnai nutraukiamas, o poilsio kambario nėra, turi būti įrengtos kitos patalpos, kuriose darbuotojai galėtų būti šių pertraukų metu, kai tai būtina darbuotojų saugai ir sveikatos apsaugai.Poilsio kambariuose būtina imtis priemonių nerūkantiesiems nuo tabako dūmų apsaugoti.17. Nėščios moterys ir maitinančios motinosNėščioms moterims ir maitinančioms motinoms turi būti sudarytos atitinkamos sąlygos pailsėti atsigulus.18. Darbuotojai su negaliaPrireikus, darbovietės turi būti įrengtos atsižvelgiant į darbuotojų su negalia poreikius.Ši nuostata, visų pirma, taikoma durims, perėjimams, laiptinėms, dušams, prausykloms, tualetams ir darbo vietoms, kuriuos naudoja ar kuriuose būna darbuotojų su negalia.B DALISSPECIALŪS BŪTINIAUSI REIKALAVIMAI, TAIKOMI NAUDINGŲJŲ IŠKASENŲ ANTŽEMINĖS GAVYBOS ĮMONĖMS1. Bendrosios nuostatos1.1. Nepažeisdamas 3 straipsnio 2 dalies, darbdavys, kuris pagal nacionalinius teisės aktus ir (arba) praktiką atsako už darbovietes, kurioms taikoma B dalis, privalo užtikrinti, kad saugos ir sveikatos apsaugos dokumente būtų nurodytos visos atitinkamos priemonės, kurių buvo imtasi darbuotojų saugai ir sveikatai apsaugoti esant normalioms ir kritinėms situacijoms.1.2. Saugos ir sveikatos apsaugos dokumentas turi būti reguliariai atnaujinamas, jis turi būti laikomas darbovietėje, kad jį būtų galima patikrinti.Darbai turi būti vykdomi pagal saugos ir sveikatos apsaugos dokumentą.2. Darbai2.1. Darbai turi būti organizuojami atsižvelgiant į saugos ir sveikatos apsaugos dokumento duomenis apie griūčių ar žemės nuošliaužų riziką.Dėl šios priežasties, sukauptų nuosėdų ir iškasenų sankrovų aukštis ir šlaitas saugos sumetimais turi atitikti paviršiaus pobūdį, stabilumą bei darbo metodus.2.2. Darbastaliai ir gabenimo keliai turi būti pakankamai stabilūs įrengimams naudoti.Jie turi būti sumontuoti ir prižiūrimi taip, kad įrengimus būtų galima saugiai judinti.2.3. Prieš pradedant ar atnaujinant darbą, turi būti patikrintas nuosėdų ir iškasenų sankrovų, esančių darbo zonose ar ant gabenimo kelių, paviršiaus tvirtumas ir nuošliaužų grėsmė.Kai reikia, sankrovų kraštus reikia sulyginti.2.4. Sankrovose ir viršūnėse būtina dirbti ypač atsargiai.C DALISSPECIALŪS BŪTINIAUSI REIKALAVIMAI, TAIKOMI NAUDINGŲJŲ IŠKASENŲ POŽEMINĖS GAVYBOS ĮMONĖMS1. Bendrosios nuostatos1.1. Nepažeisdamas 3 straipsnio 2 dalies, darbdavys, kuris pagal nacionalinius teisės aktus ir (arba) praktiką atsako už darbovietes, kurioms taikoma ši C dalis, privalo užtikrinti, kad saugos ir sveikatos apsaugos dokumente būtų nurodytos visos atitinkamos priemonės, kurių buvo imtasi darbuotojų saugai ir sveikatai apsaugoti esant ir normalioms, ir kritinėms situacijoms.1.2. Saugos ir sveikatos apsaugos dokumentas turi būti reguliariai atnaujinamas, jis turi būti laikomas darbovietėje, kad jį būtų galima patikrinti.Darbai turi būti vykdomi pagal saugos ir sveikatos apsaugos dokumentą.2. Požeminių kasinių schemos2.1. Turi būti parengtos aiškios požeminių kasinių schemos.Be eismo kelių ir gavybos zonų, jose turi būti nurodyti žinomi šių vietų požymiai, galintys daryti įtaką kasiniui ir saugai.Jos turi būti paruoštos naudoti ir saugomos tiek, kiek to reikia saugai užtikrinti.2.2. Požeminių kasinių schemos turi būti nuolatos atnaujinamos ir laikomos darbovietėje.3. IšėjimaiVisuose požeminiuose kasiniuose turi būti įrengti mažiausiai du atskiri išėjimai į paviršių, kurie turi būti tvirtai sukonstruoti ir parengti naudotis po žeme dirbantiems darbuotojams.Jei išėjimams įveikti reikia nemažų fizinių pastangų, prie šių išėjimų turi būti laikomos mechaninės žmogaus raumenų jėga sukamos ar vairuojamos priemonės.4. KasiniaiKasiniai, kuriuose dirbamas požeminis darbas, turi būti sukonstruoti, eksploatuojami, įrengti ir prižiūrimi taip, kad darbuotojai galėtų kuo saugiau dirbti ir judėti juose.Keliai turi būti pažymėti ženklais, padedančiais darbuotojams orientuotis kasiniuose.5. Transportas5.1. Transporto priemonės turi būti sumontuotos, eksploatuojamos ir prižiūrimos taip, kad būtų užtikrinta vairuotojų, naudotojų ir kitų netoliese esančių asmenų sauga ir sveikatos apsauga.5.2. Mechaninės žmogaus raumenų jėga sukamos ar vairuojamos priemonės turi būti tinkamai sumontuotuos ir naudojamos laikantis raštiškų instrukcijų.6. Sutvirtinimai ir paviršiaus stabilumasAtlikus kasybos darbus, reikia nedelsiant pastatyti sutvirtinimus, išskyrus atvejus, kai dėl paviršiaus stabilumo jie nebūtini darbuotojų saugai užtikrinti. Sutvirtinimai turi būti suręsti laikantis schemų ir raštiškų instrukcijų.Turi būti nuolatos tikrinamas kasinių, į kuriuos gali patekti darbuotojai, paviršiaus stabilumas ir atitinkamai įrengiami sutvirtinimai.7. Ventiliavimas7.1. Visi požeminiai kasiniai, į kuriuos gali patekti žmonės, turi būti atitinkamai ventiliuojami.Būtina užtikrinti nuolatinį ventiliavimą, kuris, išlaikydamas atitinkamą saugią ribą, tiektų:- gryną orą,- orą, kuriame būtų kontroliuojama sprogimo rizika ir įkvepiamų dulkių kiekis,- orą, kuris tiktų atliekamo darbo sąlygomis, atsižvelgiant į naudojamus darbo metodus ir darbuotojams keliamus fizinius reikalavimus.7.2. Jei natūralus vėdinimas netenkina 7.1 punkte išdėstytų reikalavimų, darbovietes turi ventiliuoti vienas ar keli mechaniniai ventiliatoriai.Būtina imtis priemonių stabiliam ir nuolatiniam ventiliavimui užtikrinti.Pagrindinių ventiliatorių veikimas turi būti nuolatos stebimas ir automatinė signalizacija turi pranešti apie nenumatytus sustojimus.7.3. Ventiliavimo parametrus būtina periodiškai matuoti ir užrašyti.Turi būti sudaryta periodiškai atnaujinama ir darbovietėje laikoma ventiliavimo schema, kurioje būtų nurodyti duomenys apie ventiliavimo sistemą.8. Šachtos, kuriose yra dujų8.1. Požeminis kasinys laikomas vieta, kurioje yra dujų, kai jame gali susidaryti toks kasyklų dujų kiekis, kad neišvengiamai susiformuos sprogstamoji atmosfera.8.2. Pagrindinį ventiliavimą turi atlikti vienas ar keli mechaniniai ventiliatoriai.8.3. Darbas turi būti dirbamas atsižvelgiant į kasyklų dujų emisiją.Būtina imtis priemonių, kad kuo labiau būtų sumažintas kasyklų dujų keliamas pavojus.8.4. Pagalbinė ventiliacija turi būti naudojama tik paruošiamiesiems ir gelbėjimo darbams ir tik vietose, tiesiogiai sujungtose su pagrindinės ventiliacijos sistemos teikiama srove.Gamybiniai kasiniai gali būti ventiliuojami naudojant pagalbines sistemas tik tada, jei imamasi papildomų priemonių darbuotojų saugai ir sveikatos apsaugai užtikrinti.8.5. Ventiliavimo parametrus, nurodytus 7.3 punkte, būtina papildyti kasyklų dujų kiekio matavimais.Kai to reikalaujama saugos ir sveikatos apsaugos dokumente, kasyklų dujų kiekis turi būti nuolatos matuojamas oro srovėse, grįžtančiose iš gamybos padalinių, kuriuose naudojami mechanizuoti gavybos būdai, bei mechanizuotų kasinių aklagaliuose.8.6. Šachtose, kuriose renkasi dujos, gali būti naudojamos tik specialios sprogstamosios medžiagos ir cheminę reakciją sužadinantys įtaisai.8.7. A dalies 4.1.2 papunkčio nuostatos keičiamos taip:- draudžiama rūkyti, atsinešti rūkyti skirto tabako ir kitų objektų, kurie gali būti panaudoti ugniai įžiebti,- pjaustyti ugnimi, virinti ir dirbti kitus panašius darbus leidžiama tik išskirtinėmis aplinkybėmis ir naudojant specialias priemones, užtikrinančias darbuotojų saugą ir sveikatos apsaugą.9. Šachtos, kuriose yra degiųjų dulkių9.1. Yra laikoma, kad anglies šachtose kaupiasi degiosios dulkės, išskyrus atvejus, kai saugos ir sveikatos apsaugos dokumento duomenys rodo, kad nei viename eksploatuojamame sluoksnyje nėra dulkių, galinčių sukelti sprogimą.9.2. Šachtose, kuriose yra degiųjų dulkių, C dalies 8.6 ir 8.7 punktų nuostatos taikomos mutatis mutandis tvarka.9.3. Būtina imtis priemonių degiųjų dulkių sankaupoms sumažinti, pašalinti, neutralizuoti ar apriboti.9.4. Degiųjų dulkių ir (arba) kasyklų dujų sprogimų, galinčių nulemti tolesnius degiųjų dujų sprogimus, plitimą turi stabdyti sumontuota sprogimo užtvarų sistema.Šių sprogimo užtvarų išdėstymas turi būti nurodytas periodiškai atnaujinamame ir darbovietėje saugomame dokumente.10. Dujų išsiskyrimas, uolienų skilimas ir vandens išsiveržimas10.1. Zonose, kuriose gali sprogti dujos bei atskilti arba neatskilti naudingosios iškasenos ar uolos, sutrūkti uolienos ar išsiveržti vanduo, turi būti sudarytas veiksmų planas, kuris turi būti įgyvendinamas taip, kad būtų užtikrinta kuo saugesnė darbo sistema ir geresnė darbuotojų apsauga.10.2. Būtina imtis priemonių pavojingoms zonoms nustatyti, prie šių zonų artėjančiuose arba jas kertančiuose kasiniuose esantiems darbuotojams apsaugoti bei rizikai kontroliuoti.11. Gaisrai, savaiminis užsidegimas ir įkaitimas11.1. Būtina imtis priemonių savaiminio užsidegimo prevencijai ir, jei reikia, jam aptikti iš anksto.11.2. Į požeminius kasinius atnešamų degiųjų medžiagų kiekis turi būti griežtai ribojamas.11.3. Kai prireikia naudoti hidraulinius skysčius (skirtus hidrostatinei ir (arba) hidrokinetinei mechaninei energijai perduoti), norint išvengti gaisro ir jo plitimo pavojaus turi būti naudojami tik sunkiai užsidegantys skysčiai.Hidrauliniai skysčiai turi atitikti charakteristikas ir bandymo reikalavimus, susijusius su atsparumu ugniai ir higienos kriterijais.Jei naudojami antroje pastraipoje paminėtų charakteristikų, sąlygų ir kriterijų neatitinkantys hidrauliniai skysčiai, būtina imtis papildomų atsargumo priemonių, padedančių išvengti padidėjusio gaisro ir jo plitimo pavojaus.12. Atsargumo priemonės darbuotojams evakuotiKad darbuotojai galėtų saugiai evakuotis, prireikus, juos būtina aprūpinti asmeninėmis kvėpavimo takų apsaugos priemonėmis, kurias jie laikytų lengvai pasiekiamose vietose.Darbuotojus būtina išmokyti naudotis šiomis priemonėmis.Šios priemonės turi būti laikomos darbo vietose ir reguliariai tikrinamos, siekiant užtikrinti jų tinkamumą naudoti.13. ApšvietimasA dalies 13 punkto nuostatos keičiamos taip:- darbuotojai turi būti aprūpinti tinkamomis asmeninėmis lempomis,- darbo vietos turi būti kuo geriau apšviestos dirbtine šviesa, reikalinga darbuotojų saugai ir sveikatai apsaugoti,- turi būti instaliuotas tokios rūšies apšvietimas, kuris nekeltų pavojaus darbuotojams.14. Po žeme dirbančių žmonių apskaitaTuri būti galima bet kuriuo metu sužinoti, kas dirba po žeme.15. Gelbėjimo organizavimasKad įvykus didelei avarijai būtų galima greitai ir efektyviai imtis reikiamų veiksmų, būtina įkurti atitinkamą gelbėjimo padalinį.Kad gelbėjimo padalinys galėtų dirbti bet kurioje vietoje, kurioje vyksta požeminė gavyba ar žvalgybinis tyrimas, jam turi priklausyti pakankamai parengtų gelbėtojų ir jis turi būti aprūpintas tinkama gelbėjimo įranga.[1] OL L 183, 1989 6 29, p. 9. Direktyva su pakeitimais, padarytais Direktyva 91/368/EEB (OL L 198, 1991 7 22, p. 16).[2] OL L 393, 1989 12 30, p. 13.[3] OL L 393, 1989 12 30, p. 18.[4] OL L 245, 1992 8 26, p. 23.--------------------------------------------------


title: 1979 m. balandžio 2 d. Tarybos Direktyva dėl laukinių paukščių apsaugos

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31979L0409

Oficialusis leidinys L 103 , 25/04/1979 p. 0001 - 0018 specialusis leidimas graikų k.: skyrius 15 tomas 1 p. 0202  specialusis leidimas ispanų kalba: skyrius 15 tomas 2 p. 0125  specialusis leidimas portugalų kalba skyrius 15 tomas 2 p. 0125  specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 15 tomas 2 p. 0161  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 15 tomas 2 p. 0161

		Tarybos Direktyva1979 m. balandžio 2 d.dėl laukinių paukščių apsaugos(79/409/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 235 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą [1],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [2],atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [3],kadangi 1973 m. lapkričio 22 d. Tarybos deklaracijoje dėl Europos Bendrijų aplinkos apsaugos veiksmų programos [4], kurią papildė Europos Bendrijų Tarybos ir valstybių narių Vyriausybių atstovų susitikimo, vykusio Taryboje 1977 m. gegužės 17 d., nutarimas dėl Europos Bendrijos aplinkos apsaugos politikos ir veiksmų programos tolesnio įdiegimo [5], kviečiama imtis konkrečių veiksmų paukščiams apsaugoti;kadangi daugelio rūšių laukinių paukščių, paplitusių valstybių narių Europinėje teritorijoje, skaičius mažėja, kai kuriais atvejais net labai greitai; kadangi dėl tokio jų skaičiaus mažėjimo kyla didelė grėsmė natūralios aplinkos, ypač biologinės pusiausvyros, apsaugai;kadangi valstybių narių Europinėje teritorijoje natūraliai paplitę laukiniai paukščiai daugiausia priklauso migruojančioms rūšims; kadangi tokios rūšys sudaro bendrą paveldą ir kadangi veiksminga paukščių apsauga yra tipiška aplinkos apsaugos problema, peržengianti valstybių sienas ir reikalaujanti bendros atsakomybės;kadangi paukščių gyvenimo sąlygos Grenlandijoje iš esmės skiriasi nuo jų gyvenimo sąlygų kituose valstybių narių Europinės teritorijos regionuose dėl bendrų aplinkybių, ypač dėl klimato, mažo gyventojų tankumo ir išskirtinio salos dydžio bei geografinės padėties;kadangi dėl to ši direktyva neturėtų būti taikoma Grenlandijai;kadangi valstybių narių Europinėje teritorijoje natūraliai paplitusių laukinių paukščių rūšių apsaugą būtina pasiekti laikantis bendrosios rinkos, Bendrijos tikslų dėl gyvenimo sąlygų gerinimo, suderinto ekonominės veiklos plėtojimo visoje Bendrijoje ir nuolatinės bei subalansuotos plėtros, tačiau Sutartyje nėra numatyta tam būtinų konkrečių veikimo galių;kadangi priemonės, kurių turi būti imamasi, privalo būti taikomos įvairiems veiksniams, kurie gali turėti įtakos paukščių skaičiui, būtent, žmogaus veiklos pertvarkymui ir ypač paukščių buveinių naikinimui ir teršimui, paukščių gaudymui bei žudymui ir su tuo susijusiai prekybai; kadangi tokių priemonių griežtumas turi būti nustatomas atsižvelgiant į konkrečią įvairių rūšių padėtį visos paukščių apsaugos politikos struktūroje;kadangi apsaugos tikslas yra gamtos išteklių, kaip Europos tautų paveldo sudedamosios dalies, ilgalaikė apsauga ir tvarkymas; kadangi apsauga leidžia kontroliuoti gamtos išteklius ir reguliuoti jų naudojimą remiantis priemonėmis, kurios būtinos natūraliai rūšių pusiausvyrai kiek įmanoma palaikyti ir reguliuoti;kadangi visų paukščių rūšių apsaugai yra būtina išsaugoti, palaikyti arba atstatyti pakankamos įvairovės ir ploto buveines; kadangi siekiant užtikrinti tam tikrų paukščių rūšių išlikimą ir veisimąsi jų paplitimo areale, jų buveinėms turėtų būti taikomos specialios apsaugos priemonės; kadangi taikant tas priemones taip pat būtina atsižvelgti į migruojančias rūšis, o priemonės turi būti koordinuojamos taip, kad sudarytų nuoseklią visumą;kadangi, siekiant išvengti, kad komerciniais tikslais nebūtų daromas galimas žalingas spaudimas didinti naudojimo apimtis, būtina nustatyti bendrą prekybos draudimą ir apriboti išimčių taikymą tik toms rūšims, kurių biologinė būklė tai leidžia atlikti, atsižvelgiant į specifines skirtingų regionų sąlygas;kadangi dėl didelių populiacijų, plataus geografinio paplitimo ir didelio veisimosi greičio visoje Bendrijoje tam tikras rūšis galima medžioti, ir tai yra priimtinas jų naudojimas; kur yra nustatyti tam tikri limitai ir jų laikomasi, tokia medžioklė turi būti vykdoma išlaikant patenkinamą šių rūšių populiacijų lygį;kadangi būtina uždrausti įvairias didelio masto ir neatrankinius gaudymo, žudymo arba medžiojimo būdus, priemones ir įtaisus, nes jie daro ar gali daryti per didelį poveikį nagrinėjamų paukščių rūšių gausumui;kadangi dėl tam tikrų specifinių situacijų svarbos turėtų būti numatyta nukypti leidžiančių nuostatų galimybė tam tikroms sąlygoms, kurias prižiūri Komisija;kadangi paukščių, ypač migruojančių, apsauga vis dar kelia problemų, kurias reikia moksliškai ištirti; kadangi tiriant bus galima įvertinti ir taikomų priemonių veiksmingumą;kadangi, konsultuojantis su Komisija, reikėtų rūpintis, kad bet kurių laukinių paukščių rūšių, kurios nėra natūraliai paplitusios valstybių narių Europinėje teritorijoje, nedarytų žalos vietinei florai ir faunai;kadangi kas trejus metus Komisija rengs ir valstybėms narėms pateiks bendrą ataskaitą, paremtą valstybių narių suteikta informacija apie pagal šią direktyvą priimtų nacionalinių nuostatų taikymą;kadangi tam tikrus priedus būtina nedelsiant derinti su mokslo ir technikos pažanga; kadangi tam, kad būtų galima lengviau įdiegti šiam tikslui reikalingas priemones, reikėtų numatyti, kokia tvarka turėtų būti nustatytas glaudus valstybių narių ir Komisijos bendradarbiavimas Derinimo su mokslo ir technikos pažanga komitete,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnis1. Šia direktyva siekiama apsaugoti visų rūšių laukinius paukščius, natūraliai paplitusius valstybių narių, kurioms taikoma Sutartys, Europinėje teritorijoje. Ji apima šių rūšių apsaugą, tvarkymą ir kontrolę ir nustato jų naudojimo taisykles.2. Direktyva taikoma paukščiams, jų kiaušiniams, lizdams ir buveinėms.3. Ši direktyva netaikoma Grenlandijai.2 straipsnisValstybės narės imasi reikiamų priemonių 1 straipsnyje nurodytų rūšių populiacijoms palaikyti tokiu lygiu, kuris visų pirma atitiktų ekologinius, mokslinius ir kultūrinius reikalavimus, derinant juos su ekonominiais ir rekreaciniais reikalavimais, arba stengiasi šių rūšių populiacijas priartinti prie tokio lygio.3 straipsnis1. Atsižvelgdamos į 2 straipsnyje minėtus reikalavimus, valstybės narės imasi reikiamų priemonių išsaugoti, palaikyti ar atkurti pakankamą buveinių įvairovę ir plotą visoms 1 straipsnyje nurodytoms paukščių rūšims.2. Biotopams ir buveinėms išsaugoti, palaikyti ir atkurti taikomos šios pagrindinės priemonės:a) saugomų teritorijų steigimas;b) buveinių saugomose teritorijose ir už jų ribų priežiūra ir tvarkymas pagal ekologinius reikalavimus;c) sunaikintų biotopų atkūrimas;d) biotopų kūrimas.4 straipsnis1. Siekiant užtikrinti, kad I priede minimos rūšys savo paplitimo areale išliktų ir veistųsi, jų buveinėms taikomos specialios apsaugos priemonės.Todėl būtina atsižvelgti į:a) rūšis, kurioms gresia pavojus išnykti;b) rūšis, kurioms gali pakenkti tam tikri jų buveinių pokyčiai;c) rūšis, kurios laikomos retomis dėl jų mažų populiacijų ar riboto paplitimo arealo;d) kitas rūšis, kurioms dėl specifinio jų buveinių pobūdžio reikia išskirtinio dėmesio.Vertinant visada remiamasi populiacijų gausumo tendencijomis ir pokyčiais.Atsižvelgdamos į šių rūšių apsaugos reikalavimus geografiniame jūros ir sausumos plote, kuriame taikoma ši direktyva, šių rūšių apsaugai valstybės narės įsteigia kiekiu ir dydžiu tinkamiausias specialias apsaugos teritorijas.2. Valstybės narės panašias priemones taiko nuolatos aptinkamoms I priede nenurodytoms migruojančioms rūšims, atsižvelgiant į jų apsaugos poreikį geografiniame jūros ir sausumos plote, kuriame taikoma ši direktyva, jų veisimosi, šėrimosi ir žiemojimo bei poilsio teritorijų, esančių jų migracijos kelyje, atžvilgiu. Dėl šios priežasties valstybės narės kreipia išskirtinį dėmesį šlapžemių, ypač tarptautinės svarbos šlapžemių, apsaugai.3. Valstybės narės pateikia Komisijai visą reikiamą informaciją, kad ji galėtų imtis atitinkamų iniciatyvų bendradarbiavimui užtikrinti, kuris būtinas, kad 1 ir 2 dalyse minimos teritorijos sudarytų nuoseklią visumą, atitinkančią šių rūšių apsaugos reikalavimus geografiniame jūros ir sausumos plote, kuriame taikoma ši direktyva.4. Šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytose apsaugos teritorijose valstybės narės imasi atitinkamų priemonių, kad būtų išvengta buveinių taršos ar pažeidimo, arba bet kokio paukščių trikdymo, jai tai galėtų būti reikšminga atsižvelgiant į šio straipsnio tikslus. Valstybės narės taip pat stengiasi išvengti buveinių taršos ar pažeidimo už šių saugomų teritorijų ribų.5 straipsnisNepažeisdamos 7 ir 9 straipsnių valstybės narės imasi būtinų priemonių, kad sukurtų bendrą apsaugos sistemą visoms 1 straipsnyje minimoms paukščių rūšims, ypač uždrausdamos:a) tyčinį žudymą ar gaudymą bet kokiais būdais;b) tyčinį jų lizdų ir kiaušinių naikinimą arba pažeidimą, arba jų lizdų pašalinimą;c) jų kiaušinių rinkimą gamtoje ir šių kiaušinių laikymą, netgi jei jie yra tušti;d) tyčinį paukščių trikdymą, ypač jų perėjimo ir jauniklių auginimo metu, jei toks trikdymas galėtų turėti reikšmės šios direktyvos tikslams;e) draudžiamų medžioti ir gaudyti paukščių rūšių laikymą.6 straipsnis1. Nepažeisdamos šio straipsnio 2 ir 3 dalių nuostatų, valstybės narės draudžia parduoti, pardavimo tikslu transportuoti ar laikyti, siūlyti parduoti gyvus ar negyvus 1 straipsnyje minimų visų rūšių paukščius ir jų lengvai atpažįstamas dalis arba išvestinius produktus.2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodyta veikla nėra draudžiama III/1 priede išvardytų rūšių atžvilgiu, jei paukščiai žudomi ar gaudomi teisėtai ar kitaip teisėtai įsigyjami.3. III/2 priede minimų rūšių atžvilgiu valstybės narės savoteritorijoje gali leisti 1 dalyje aprašytą veiklą, parengdamos nuostatą dėl tam tikrų apribojimų, jei paukščiai žudomi ir gaudomi teisėtai ar kitaip teisėtai įsigyjami.Tokį leidimą pageidaujančios suteikti valstybės narės pirmiausia konsultuojasi su Komisija ir kartu su ja išanalizuoja, ar tokių rūšių paukščių pardavimas sukels arba galėtų sukelti grėsmę rūšies populiacijos gausumo lygiui, geografiniam paplitimui arba veisimuisi visoje Bendrijoje. Jei ši analizė parodytų, kad numatomas išduoti leidimas, Komisijos nuomone, kels ar galėtų kelti bet kuriai iš minėtų rūšių išnykimo grėsmę, Komisija pateikia atitinkamai valstybei narei pagrįstą rekomendaciją, kurioje argumentuoja savo nepritarimą nagrinėjamų rūšių prekybai. Jei Komisija mano, kad tokio pavojaus nėra, ji atitinkamai informuoja valstybę narę.Komisijos rekomendacija skelbiama Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.Valstybės narės, kurios pagal šią dalį duoda leidimą, reguliariai tikrina, ar tebesilaikoma tokio leidimo išdavimo sąlygų.4. Komisija tiria III/3 priede minimų rūšių biologinę būklę ir prekybos jomis poveikį šiai būklei.Ne vėliau kaip likus keturiems mėnesiams iki šios direktyvos 18 straipsnio 1 dalyje nurodyto termino Komisija pateikia 16 straipsnyje minimam komitetui ataskaitą ir savo siūlymus dėl sprendimo įtraukti šias rūšis į III/2 priedą priėmimo.Kol šis sprendimas bus priimtas, valstybės narės, nepažeisdamos šio straipsnio 3 dalies, gali taikyti tokioms rūšims galiojančias nacionalines taisykles.7 straipsnis1. Atsižvelgiant į populiacijos gausumo lygį, geografinį paplitimą ir veisimosi visoje Bendrijoje greitį, II priede išvardytas rūšis galima medžioti laikantis nacionalinių teisės aktų. Valstybės narės užtikrina, kad medžiojant tokias rūšis nebūtų pakenkta pastangoms apsaugoti jas jų paplitimo areale.2. II/1 priede nurodytas rūšis galima medžioti geografiniame jūros ir sausumos plote, kuriam taikoma ši direktyva.3. II/2 priede nurodytas rūšis galima medžioti tik nurodytose valstybėse narėse.4. Valstybės narės užtikrina, kad pagal galiojančias nacionalines priemones vykdomos paprastos medžioklės ir medžioklės su sakalais, jei jos yra rengiamos, praktika atitiktų nagrinėjamų paukščių rūšių protingo naudojimo ir ekologiškai subalansuotos kontrolės principus ir kad ši praktika taip pat atitiktų 2 straipsnyje numatytas priemones šių rūšių, ypač migruojančių, populiacijų atžvilgiu. Jos visų pirma rūpinasi, kad rūšys, kurioms taikomi medžioklės įstatymai, nebūtų medžiojamos nei jauniklių auginimo, nei įvairių veisimosi stadijų metu. Migruojančių rūšių atveju, jos ypač rūpinasi, kad rūšys, kurioms taikomi medžioklės įstatymai, nebūtų medžiojamos jų veisimosi metu ar joms grįžtant į jauniklių auginimo vietas. Valstybės narės pateikia Komisijai visą reikiamą informaciją apie praktinį medžioklės taisyklių taikymą.8 straipsnis1. Šios direktyvos reglamentuojamos paukščių medžiojimo, gaudymo arba žudymo atžvilgiu valstybės narės draudžia visas priemones, įtaisus ar būdus, kurie naudojami didelio masto ar neatrankiniam paukščių gaudymui ar žudymui arba kurie gali sukelti rūšies išnykimą toje vietovėje, ypač tuos, kurie išvardyti IV priedo a punkte.2. Be to, valstybės narės draudžia bet kokią medžioklę iš visų transporto priemonių ir IV priedo b punkte nurodytomis sąlygomis.9 straipsnis1. Jei nėra jokio kito priimtino sprendimo, valstybės narės gali nukrypti nuo 5, 6, 7 ir 8 straipsnių nuostatų šiais atvejais:a) - žmonių sveikatos ir saugos labui,- oro saugos labui,- siekiant apsaugoti nuo didelės žalos pasėlius, naminius gyvulius, miškus, žuvininkystę ir vandenį,- dėl floros ir faunos apsaugos;b) dėl mokymo ir mokslo tiriamųjų darbų, populiacijos atkūrimo, reintrodukcijos ir šiems tikslams būtino veisimo;c) kad griežtai prižiūrint ir atrankiniu būdu būtų leista gaudyti, laikyti ar kitaip teisėtai naudoti nedidelį tam tikrų rūšių paukščių skaičių.2. Taikant nukrypti leidžiančias nuostatas būtina konkrečiai nurodyti:- rūšis, kurioms taikomos nukrypti leidžiančios nuostatos,- leistinas jų gaudymo ar žudymo priemones, įtaisus ar būdus,- rizikos sąlygas, laiko ir vietos aplinkybes, kuriomis tokios nukrypti leidžiančios nuostatos gali būti suteiktos,- instituciją, įgaliotą pareikšti, kad egzistuoja reikalaujamos sąlygos, ir nuspręsti, kokios priemonės, įtaisai ar būdai gali būti naudojami, kokiu mastu ir kas juos gali naudoti,- kontrolės, kuri bus vykdoma, būdus.3. Valstybės narės kasmet Komisijai siunčia ataskaitą apie šio straipsnio įgyvendinimą.4. Remdamasi jai prieinama informacija ir ypač pagal šio straipsnio 3 dalį suteikta informacija, Komisija visada užtikrina, kad šių nukrypti leidžiančių nuostatų pasekmės neprieštarautų šios direktyvos reikalavimams. Šiuo tikslu ji imasi atitinkamų priemonių.10 straipsnis1. Valstybės narės skatina tiriamąjį ir bet kokius kitus darbus, reikalingus visų 1 straipsnyje nurodytų paukščių rūšių populiacijų apsaugai, tvarkymui ir naudojimui.2. Išskirtinis dėmesys skiriamas tiriamajam ir kitokiam darbui V priede išvardytomis temomis. Valstybės narės siunčia Komisijai reikiamą informaciją, kad ji galėtų imtis atitinkamų priemonių šiame straipsnyje nurodytam tiriamajam ir kitokiam darbui koordinuoti.11 straipsnisValstybės narės rūpinasi, kad paukščių rūšių, kurios natūraliomis sąlygomis nėra aptinkamos valstybių narių Europinėje teritorijoje, introdukcija nepakenktų vietinei florai ir faunai. Dėl to jos konsultuojasi su Komisija.12 straipsnis1. Kas treji metai, skaičiuojant nuo 18 straipsnio 1 dalyje nurodyto termino pabaigos, valstybės narės Komisijai siunčia ataskaitą apie taikomų pagal tą straipsnį nacionalinių nuostatų įgyvendinimą.2. Remdamasi šio straipsnio 1 dalyje nurodyta informacija, Komisija kas treji metai rengia bendrą ataskaitą. Ataskaitos projekto dalis, kurioje apimama tam tikros valstybės narės pateikta informacija, siunčiama patikrinti tos šalies institucijoms. Galutinis ataskaitos variantas siunčiamas valstybėms narėms.13 straipsnisPagal šią direktyvą taikomos priemonės neturi bloginti esamos padėties 1 straipsnyje minimų paukščių rūšių apsaugos atžvilgiu.14 straipsnisValstybės narės gali įvesti griežtesnes apsaugos priemones, negu numato ši direktyva.15 straipsnisPakeitimai, būtini derinant šios direktyvos I ir V priedus su mokslo ir technikos pažanga, ir 6 straipsnio 4 dalies antroje pastraipoje nurodyti pakeitimai priimami 17 straipsnyje nurodyta tvarka.16 straipsnis1. Šios direktyvos 15 straipsnyje nurodytiems pakeitimams atlikti šiuo straipsniu yra įkuriamas Derinimo su mokslo ir technikos pažangos komitetas (toliau vadinamas komitetu), kurį sudaro valstybės narių atstovai ir kuriam pirmininkauja Komisijos atstovas.2. Komitetas nustato savo darbo tvarkos taisykles.17 straipsnis1. Tais atvejais, kai reikia laikytis šiame straipsnyje nustatytos tvarkos, klausimą komitetui svarstyti perduoda pirmininkas savo iniciatyva arba valstybių narių atstovų prašymu.2. Komisijos atstovas komitetui pateikia priemonių, kurių turi būti imtasi, projektą. Komitetas savo nuomonę apie projektą pareiškia per tokį laiką, kokį nustato pirmininkas, atsižvelgdamas į klausimo skubumą. Komitetas sprendimus priima 41 balso dauguma, valstybių narių balsus paskirstant taip, kaip nustatyta Sutarties 148 straipsnio 2 dalyje. Pirmininkas nebalsuoja.3. a) Komisija patvirtina pasiūlytas priemones, jeigu jos atitinka komiteto nuomonę.b) Tais atvejais, kai pasiūlytos priemonės neatitinka Komiteto nuomonės arba nuomonė nepareiškiama, Komisija nedelsdama pateikia Tarybai pasiūlymą dėl priemonių priėmimo. Taryba sprendžia kvalifikuota balsų dauguma.c) Jei, gavusi pasiūlymą, Taryba per tris mėnesius nepriima jokio sprendimo, pasiūlytas priemones patvirtina Komisija.18 straipsnis1. Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję per dvejus metus nuo pranešimo paie šią direktyvą dienos, įgyvendina šią direktyvą, ir apie tai nedelsdamos praneša Komisijai.2. Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinių teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.19 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Liuksemburge, 1979 m. balandžio 2 d.Tarybos varduPirmininkasJ. François-Poncet[1] OL C 24, 1977 2 1, p. 3 ir OL C 201, 1977 8 23, p. 2.[2] OL C 163, 1977 7 11, p. 28.[3] OL C 152, 1977 6 29, p. 3.[4] OL C 112, 1973 12 20, p. 40.[5] OL C 139, 1977 6 13, p. 1.--------------------------------------------------BILAG IANHANG IANNEX IANNEXE IALLEGATO IBIJLAGE I| Dansk | Deutsch | English | Français | Italiano | Nederlands |1.Gavia immer | Islom | Eistaucher | Great northern diver | Plongeon imbrin | Strolaga maggiore | IJsduiker |2.Calonectris diomedea | Kuhls skråpe | Gelbschnabelsturmtaucher | Cory's shearwater | Puffin cendré | Berta maggiore | Kuhls pijlstormvogel |3.Hydrobates pelagicus | Lille stormsvale | Sturmschwalbe | Storm petrel | Pétrel tempête | Uccello delle tempeste | Stormvogeltje |4.Oceanodroma leucorrhoa | Stor stormsvale | Wellenläufer | Leach's petrel | Pétrel cul-blanc | Uccello delle tempeste codaforcuta | Vaal stormvogeltje |5.Phalacrocorax carbo sinensis | Skarv (kontinental race) | Kormoran (kontinentale Rasse) | Cormorant (continental race) | Grand cormoran (race continentale) | Cormorano (razza continentale) | Aalscholver (continentaal ras) |6.Botaurus stellaris | Rørdrum | Rohrdommel | Bittern | Butor étoilé | Tarabuso | Roerdomp |7.Nycticorax nycticorax | Nathejre | Nachtreiher | Night heron | Héron bihoreau | Nitticora | Kwak |8.Ardeols ralloides | Tophejre | Rallenreiher | Squacco heron | Héron crabier | Sgarza ciuffetto | Ralreiger |9.Egretta garzetta | Silkehejre | Seidenreiher | Little egret | Aigrette garzette | Garzetta | Kleine zilverreiger |10.Egretta alba | Sølvhejre | Silberreiher | Great white heron | Grande aigrette | Airone bianco maggiore | Grote zilverreiger |11.Ardea purpurea | Purpurhejre | Purpurreiher | Purple heron | Héron pourpré | Airone rosso | Purperreiger |12.Ciconia nigra | Sort stork | Schwarzstorch | Black stork | Cigogne noire | Cicogna nera | Zwarte ooievaar |13.Ciconia ciconia | Hvid stork | Weißstorch | White stork | Cigogne blanche | Cicogna bianca | Ooievaar |14.Plegadis falcinellus | Sort ibis | Sichler | Glossy ibis | Ibis falcinelle | Mignattaio | Zwarte ibis |15.Platalea leucorodia | Skestork | Löffler | Spoonbill | Spatule blanche | Spatola | Lepelaar |16.Phoenicopterus ruber | Flamingo | Flamingo | Greater flamingo | Flamant rose | Fenicottero | Flamingo |17.Cygnus colombianus bewickii(Cygnus bewickii) | Pibesvane | Zwergschwan | Bewick's swan | Cygne de Bewick | Cigno minore | Kleine zwaan |18.Cygnus cygnus | Sangsvane | Singschwan | Whooper swan | Cygne sauvage | Cigno selvatico | Wilde zwaan |19.Anser albifrons flavirostris | Blisgås (grønlandsk race) | Bläßgans (Grönlandrasse) | White-fronted goose (Greenland race) | Oie rieuse (race de Groenland) | Oca lombardella (razza di Groenlandia) | Kolgans (Groenland-ras) |20.Branta leucopsis | Bramgås | Nonnengans | Barnacle goose | Bernache nonnette | Oca facciabianca | Brandgans |21.Aythya nycroca | Hvidøjet and | Moorente | White-eyed pochard | Canard nyocra | Moretta tabacata | Witoogeend |22.Oxyura leucicephala | Hvidhovedet and | Weißkopf-Ruderente | White-headed duck | Erismature à tête blanche | Gobbo rugginoso | Witkopeend |23.Pernis apivorus | Hvepsevåge | Wespenbussard | Honey buzzard | Bondrée apivore | Falco pecchiaiolo | Wespendief |24.Milvus migrans | Sort glente | Schwarzmilan | Black kite | Milan noir | Nibbio bruno | Zwarte wouw |25.Milvus milvus | Rød glente | Rotmilan | Kite | Milan royal | Nibbio reale | Rode wouw |26.Haliaaetus albicilla | Havørn | Seeadler | White-tailed eagle | Pygargue à queue blanche | Aquila di mare | Zeearend |27.Gypaetus barbatus | Lammegrib | Bartgeier | Bearded vulture | Gypaète barbu | Avvoltoio degli agnelli | Lammergier |28.Neophron percnopterus | Ådselgrib | Schmutzgeier | Egyptian vulture | Percnoptère d'Égypte | Capovaccaio | Aasgier |29.Gyps fulvus | Gåsegrip | Gänsegeier | Griffon vulture | Vautour fauve | Grifone | Vale gier |30.Aegypius monachus | Munkegrib | Mönchsgeier | Black vulture | Vautour moine | Avvoltoio | Monniksgier |31.Circaetus gallicus | Slangeørn | Schlangenadler | Short-toed eagle | Circaète jean-le-blanc | Biancone | Slangenarend |32.Circus aeroginosus | Rørhøg | Rohrweihe | Marsh harrier | Busard des roseaux | Falco di palude | Bruine kiekendief |33.Circus cyaneus | Blå kærhøg | Kornweihe | Hen harrier | Busard saint-martin | Albanella reale | Blauwe kiekendief |34.Circus pygargus | Hedehøg | Wiesenweihe | Montagu's harrier | Busard cendré | Albanella minore | Grauwe kiekendief |35.Aquila chrysaetus | Kongeørn | Steinadler | Golden eagle | Aigle royal | Aquila reale | Steenarend |36.Hieraaetus pennatus | Dværgørn | Zwergadler | Booted eagle | Aigle botté | Aquila minore | Dwergarend |37.Hieraaetus fasciatus | Høgeørn | Habichtsadler | Bonelli's eagle | Aigle de Bonelli | Aquila del Bonelli | Havikarend |38.Pandion haliaaetus | Fiskeørn | Fischadler | Osprey | Balbuzard pêcheur | Falco pescatore | Visarend |39.Falco eleonorae | Eleonorafalk | Eleonorenfalke | Eleonora's falcon | Faucon d'Éléonore | Falco della regina | Eleonora's valk |40.Falco biarmicus | Lannerfalk | Lanner | Lanner falcon | Faucon lanier | Lanario | Lannervalk |41.Falco peregrinus | Vandrefalk | Wanderfalke | Peregrine | Faucon pèlerin | Falco pellegrino | Slechtvalk |42.Porphyrio porphyrio | Sultanhøne | Purpurhuhn | Purple gallinule | Poule sultane | Pollo sultano | Purperkoet |43.Grus grus | Trane | Kranich | Crane | Grue cendrée | Gru | Kraanvogel |44.Tetrax tetrax (Otis tetrax) | Dværgtrappe | Zwergtrappe | Little bustard | Outarde canepetière | Gallina prataiola | Kleine trap |45.Otis tarda | Stortrappe | Großtrappe | Great bustard | Outarde barbue | Otarda | Grote trap |46.Himantopus himantopus | Stylteløber | Stelzenläufer | Black-winged stilt | Échasse blanche | Cavaliere d'Italia | Steltkluut |47.Recurvirostra avosetta | Klyde | Säbelschnäbler | Avocet | Avocette | Avocetta | Kluut |48.Burhinus oedicnemus | Triel | Triel | Stone curlew | Œdicnème criard | Occhione | Grief |49.Glareola pratincola | Braksvale | Brachschwalbe | Pratincole | Glaréole à collier | Pernice di mare | Vorkstaartplevier |50.Charadrius morinellus(Endromias morinellus) | Pomeransfugl | Mornellregenpfeifer | Dotterel | Pluvier guignard | Piviere tortolino | Morinelplevier |51.Pluvialis apricaria | Hjejle | Goldregenpfeifer | Golden plover | Pluvier doré | Piviere dorato | Goudplevier |52.Gallinago media | Tredækker | Doppelschnepfe | Great snipe | Bécassine double | Croccolone | Poelsnip |53.Tringa glareola | Tinksmed | Bruchwasserläufer | Wood-sandpiper | Chevalier sylvain | Piro-piro boschereccio | Bosruiter |54.Phalaropus lobatus | Odinshane | Odinshühnchen | Red-necked phalarope | Phalarope à bec étroit | Falarope becco sottile | Grauwe franjepoot |55.Larus genei | Tyndnæbbet måge | Dünnschnabelmöwe | Slender-billed gull | Goéland railleur | Gabbiano roseo | Dunbekmeeuw |56.Larus audouinii | Adouinsmåge | Korallenmöwe | Audouin's gull | Goéland d'Audouin | Gabbiano corso | Audouins meeuw |57.Gelochelidon nilotica | Sandterne | Lachseeschwalbe | Gull-billed tern | Sterne hansel | Sterna zampenere | Lachstern |58.Sterna sandvicensis | Splitterne | Brandseeschwalbe | Sandwich tern | Sterne caugek | Beccapesci | Grote stern |59.Sterna dougallii | Dougallsterne | Rosenseeschwalbe | Roseate tern | Sterne de Dougall | Sterna del Dougall | Dougalls stern |60.Sterna hirundo | Fjordterne | Flußseeschwalbe | Common tern | Sterne Pierregarin | Sterna comune | Visdief |61.Sterna paradisaea | Havterne | Küstenseeschwalbe | Arctic tern | Sterne arctique | Sterna codalunga | Noordse stern |62.Sterna albifrons | Dværgterne | Zwergseeschwalbe | Little tern | Sterne naine | Fraticello | Dwergstern |63.Chelidonias niger | Sortterne | Trauerseeschwalbe | Black tern | Guifette noire | Mignattino | Zwarte stern |64.Pterocles alchata | Spidshalet sandhøne | Spießflughuhn | Pin-tailed sandgrouse | Ganga cata | Grandule | Witbuikzandhoen |65.Bubo bubo | Stor hornugle | Uhu | Eagle owl | Hibou grand-duc | Gufo reale | Oehoe |66.Nyctea scandiaca | Sneugle | Schnee-Eule | Snowy owl | Chouette harfang | Gufo delle nevi | Sneeuwuil |67.Asio flammeus | Mosehornugle | Sumpfohreule | Short-eared owl | Hibou brachyote | Gufo di palude | Velduil |68.Alcedo atthis | Isfugl | Eisvogel | Kingfisher | Martin pêcheur d'Europe | Martin pescatore | IJsvogel |69.Dryocopus martius | Sortspætte | Schwarzspecht | Black woodpecker | Pic noir | Picchio nero | Zwarte specht |70.Dendrocopus leucotus | Hvidrygget spætte | Weißrückenspecht | White-backed woodpecker | Pie à dos blanc | Picchio dorsobianco | Witrugspecht |71.Luscinia svecica | Blåhals | Blaukehlchen | Blue-throat | Gorge-bleue à miroir | Pettazzurro | Blauwborst |72.Sylvia undata | Provencesanger | Provencegrasmücke | Dartford warbler | Fauvette pitchou | Magnanina | Provence-grasmus |73.Sylvia nisoria | Høgesanger | Sperbergrasmücke | Barred warbler | Fauvette épervière | Bigia padovana | Gestreepte grasmus |74.Sitta whiteheadi | Korsikansk spætmejse | Korsenkleiber | Corsican nuthatch | Sittelle corse | Picchio muratore corso | Zwartkopboomklever |--------------------------------------------------BILAG II/1ANHANG II/1ANNEX II/1ANNEXE II/1ALLEGATO II/1BIJLAGE II/1| Dansk | Deutsch | English | Français | Italiano | Nederlands |ANSERIFORMES1.Anser fabalis | Sædgås | Saatgans | Bean goose | Oie des moissons | Oca granaiola | Rietgans |2.Anser anser | Grågås | Graugans | Greylag goose | Oie cendrée | Oca selvatica | Grauwe gans |3.Branta canadensis | Kanadagås | Kanadagans | Canada goose | Bernache du Canada | Oca del Canada | Canadese gans |4.Anas penelope | Pibeand | Pfeifente | Wigeon | Canard siffleur | Fischione | Smient |5.Anas strepera | Knarand | Schnatterente | Gadwall | Canard chipeau | Canapiglia | Krakeend |6.Anas crecca | Krikand | Krickente | Teal | Sarcelle d'hiver | Alzavola | Wintertaling |7.Anas platyrhynchus | Gråand | Stockente | Mallard | Canard colvert | Germano reale | Wilde eend |8.Anas acuta | Spidsand | Spießente | Pintail | Canard pilet | Codone | Pijlstaart |9.Anas querquedula | Atlingand | Knäkente | Garganey | Sarcelle d'été | Marzaiola | Zomertaling |10.Anas clypeata | Skeand | Löffelente | Shoveler | Canard souchet | Mestolone | Slobeend |11.Aythya ferina | Taffeland | Tafelente | Pochard | Fuligule milouin | Moriglione | Tafeleend |12.Aythya fuligula | Troldand | Reiherente | Tufted duck | Fuligule morillon | Moretta | Kuifeend |GALLIFORMES13.Lagopus lagopus scoticus et hibernicus | Grouse | Schottisches Moorschneehuhn | Red grouse | Lagopède des saules | Pernice bianca di Scozia | Moerassneeuwhoen |14.Lagopus mutus | Fjeldrype | Alpenschneehuhn | Ptarmigan | Lagopède des Alpes | Pernice bianca | Alpensneeuwhoen |15.Alectoris graeca | Stenhøne | Steinhuhn | Rock partridge | Perdrix bartavelle | Coturnice | Europese steenpatrijs |16.Alectoris rufa | Rødhøne | Rothuhn | Red-legged partridge | Perdrix rouge | Pernice rossa | Rode patrijs |17.Perdix perdix | Agerhøne | Rebhuhn | Partridge | Perdrix grise | Starna | Patrijs |18.Phasianus colchicus | Fasan | Fasan | Pheasant | Faisan de chasse | Fagiano | Fazant |GRUIFORMES19.Fulica atra | Blishøne | Bläßhuhn | Coot | Foulque macroule | Folaga | Meerkoet |CHARADRIIFORMES20.Lymnocryptes minimus | Enkeltbekkasin | Zwergschnepfe | Jack snipe | Bécassine sourde | Frullino | Bokje |21.Gallinago gallinago | Dobbeltbekkasin | Bekassine | Snipe | Bécassine des marais | Beccaccino | Watersnip |22.Scolopax rusticola | Skovsneppe | Waldschnepfe | Woodcock | Bécasse des bois | Beccaccia | Houtsnip |COLUMBIFORMES23.Columba livia | Klippedue | Felsentaube | Rock dove | Pigeon biset | Piccione selvatico | Rotsduif |24.Columba palumbus | Ringdue | Ringeltaube | Wood pigeon | Pigeon ramier | Colombaccio | Houtduif |--------------------------------------------------BILAG II/2ANHANG II/2ANNEX II/2ANNEXE II/2ALLEGATO II/2BIJLAGE II/2| Dansk | Deutsch | English | Français | Italiano | Nederlands |25.Cygnus olor | Knopsvane | Höckerschwan | Mute swan | Cygne muet | Cigno reale | Knobbelzwaan |26.Anser brachyrhynchus | Kortnæbbet gås | Kurzschnabelgans | Pink-footed goose | Oie à bec court | Oca zamperose | Kleine rietgans |27.Anser albifrons | Blisgås | Bläßgans | White-fronted goose | Oie rieuse | Oca lombardella | Kolgans |28.Branta bernicla | Knortegås | Ringelgans | Brent goose | Bernache cravant | Oca colombaccio | Rotgans |29.Netta rufina | Rødhovedet and | Kolbenente | Red-crested pochard | Nette rousse | Fistione turco | Krooneend |30.Aythya marila | Bjergand | Bergente | Scaup | Fuligule milouinin | Moretta grigia | Toppereend |31.Somateria mollissima | Ederfugl | Eiderente | Eider | Eider à duvet | Edredone | Eidereend |32.Clangula hyemalis | Havlit | Eisente | Long-tailed duck | Harelde de Miquelon | Moretta codona | IJseend |33.Melanitta nigra | Sortand | Trauerente | Common scoter | Macreuse noire | Orchetto marino | Zwarte zeeëend |34.Melanitta fusca | Fløjlsand | Samtente | Velvet scoter | Macreuse brune | Orco marino | Grote zeeëend |35.Bucephala clangula | Hvinand | Schellente | Golden-eye | Garrot à l'œil d'or | Quattrocchi | Brilduiker |36.Mergus serrator | Toppet skallesluger | Mittelsäger | Red-breasted merganser | Harle huppé | Smergo minore | Middelste zaagbek |37.Mergus merganser | Stor skallesluger | Gänsesäger | Goosander | Harle bièvre | Smergo maggiore | Grote zaagbek |38.Bonasia bonasia(Tetrastes bonasia) | Hjerpe | Haselhuhn | Hazel hen | Gélinotte des bois | Francolino di monte | Hazelhoen |39.Tetrao tetrix(Lyrurus tetrix) | Urfugl | Birkhuhn ♂ | Black grouse | Tétras lyre ♂ | Fagiano di monte | Korhoen |40.Tetrao urogallus | Tjur | Auerhuhn ♂ | Capercaillie | Grand tétras ♂ | Gallo cedrone | Auerhoen |41.Alectoris barbara | Berberhøne | Felsenhuhn | Barbary partridge | Perdrix de Barbarie | Pernice di Sardegna | Barbarijse patrijs |42.Coturnix coturnix | Vagtel | Wachtel | Quail | Caille des blés | Quaglia | Kwartel |43.Meleagris gallopavo | Vildkalkun | Wildtruthuhn | Wild turkey | Dindon/Dinde sauvage | Tacchino selvatico | Wilde kalkoen |44.Rallus aquaticus | Vandrikse | Wasserralle | Water rail | Râle d'eau | Porciglione | Waterral |45.Gallinula chloropus | Grønbenet rørhøne | Teichhuhn | Moorhen | Poule d'eau | Gallinella d'acqua | Waterhoen |46.Haematopus ostralegus | Strandskade | Austernfischer | Oystercatcher | Huîtrier pie | Beccaccia di mare | Scholekster |47.Pluvialis apricaria | Hjejle | Goldregenpfeifer | Golden plover | Pluvier doré | Piviere dorato | Goudplevier |48.Pluvialis squatarola | Strandhjejle | Kiebitzregenpfeifer | Grey plover | Pluvier argenté | Pivieressa | Zilverplevier |49.Vanellus vanellus | Vibe | Kiebitz | Lapwing | Vanneau huppé | Pavoncella | Kievit |50.Calidris canutus | Islandsk ryle | Knutt | Knot | Bécasseau maubèche | Piovanello maggiore | Kanoetstrandloper |51.Philomachus pugnax | Brushane | Kampfläufer | Ruff ♂ Reeve ♀ | Chevalier combattant | Combattente | Kemphaan |52.Limosa limosa | Stor kobbersneppe | Uferschnepfe | Black-tailed godwit | Barge à queue noir | Pittima reale | Grutto |53.Limosa lapponica | Lille kobbersneppe | Pfuhlschnepfe | Bar-tailed godwit | Barge rousse | Pittima minore | Rosse grutto |54.Numenius phaeopus | Lille regnspove | Regenbrachvogel | Whimbrel | Courlis corlieu | Chiurlo piccolo | Regenwulp |55.Numenius arquata | Stor regnspove | Großer Brachvogel | Curlew | Courlis cendré | Chiurlo | Wulp |56.Tringa erythropus | Sortklire | Dunkler Wasserläufer | Spotted redshank | Chevalier arlequin | Totano moro | Zwarte ruiter |57.Tringa totanus | Rødben | Rotschenkel | Redshank | Chevalier gambette | Pettegola | Tureluur |58.Tringa nebularia | Hvidklire | Grünschenkel | Greenshank | Chevalier aboyeur | Pantana | Groenpootruiter |59.Larus ridibundus | Hættemåge | Lachmöwe | Black-headed gull | Mouette rieuse | Gabbiano comune | Kokmeeuw |60.Larus canus | Stormmåge | Sturmmöwe | Common gull | Goéland cendré | Gavina | Stormmeeuw |61.Larus fuscus | Slidemåge | Heringsmöwe | Lesser black-backed gull | Goéland brun | Gabbiano zafferano | Kleine mantelmeeuw |62.Larus argentatus | Sølvmåge | Silbermöwe | Herring gull | Goéland argenté | Gabbiano reale | Zilvermeeuw |63.Larus marinus | Svartbag | Mantelmöwe | Greater black-backed gull | Goéland marin | Mugnaiaccio | Mantelmeeuw |64.Columba oenas | Huldue | Hohltaube | Stock dove | Pigeon columbien | Colombella | Holenduif |65.Streptopelia decaoctoa | Tyrkerdue | Türkentaube | Collared turtle dove | Tourterelle turque | Tortora dal collare orientale | Turkse tortel |66.Streptopelia turtur | Turteldue | Turteltaube | Turtle dove | Tourterelle des bois | Tortora | Tortelduif |67.Alauda arvensis | Sanglærke | Feldlerche | Skylark | Alouette des champs | Lodola | Veldleeuwerik |68.Turdus merula | Solsort | Amsel | Blackbird | Merle noir | Merlo | Merel |69.Turdus pilaris | Sjagger | Wacholderdrossel | Fieldfare | Grive litorne | Cesena | Kramsvogel |70.Turdus philomelos | Sangdrossel | Singdrossel | Song-thrush | Grive musicienne | Tordo | Zanglijster |71.Turdus iliacus | Vindrossel | Rotdrossel | Redwing | Grive mauvis | Tordo sassello | Koperwiek |72.Turdus viscivorus | Misteldrossel | Misteldrossel | Mistle-thrush | Grive draine | Tordela | Grote lijster |+ = Medlemsstater, som i overensstemmelse med artikel 7, stk. 3, kan give tilladelse til jagt på de anførte arter.+ = Mitgliedstaaten, die nach Artikel 7 Absatz 3 die Bejagung der aufgeführten Arten zulassen können.+ = Member States which under Article 7 (3) may authorize hunting of the species listed.+ = États membres pouvant autoriser, conformément à l'article 7 paragraphe 3, la chasse des espèces énumérées.+ = Stati membri che possono autorizzare, conformemente all'articolo 7, paragrafo 3, la caccia delle specie elencate.+ = Lid-Staten die overeenkomstig artikel 7, lid 3, toestemming mogen geven tot het jagen op de genoemde soorten.| BelgiqueBelgië | Danmark | Deutschland | France | Ireland | Italia | Luxembourg | Nederland | United Kingdom |25.Cynus olor | | | + | | | | | | |26.Anser brachyrhynchus | + | + | | | + | | | | + |27.Anser albifrons | + | + | + | + | + | | | + | + |28.Branta bernicla | | + | + | | | | | | |29.Netta rufina | | | | + | | | | | |30.Aythya marila | + | + | + | + | + | | | + | + |31.Somateria mollissima | | + | | + | + | | | | |32.Clangula hyemalis | | + | | + | + | | | | + |33.Melanitta nigra | | + | + | + | + | | | | + |34.Melanitta fusca | | + | + | + | + | | | | + |35.Bucephala clangula | | + | | + | + | | | | + |36.Mergus serrator | | + | | | + | | | | |37.Mergus merganser | | + | | | + | | | | |38.Bonasa bonasia (Tetrastes bonasia) | | | | + | | | | | |39.Tetrao tetrix (Lyrurus tetrix) | + | | + ♂ | + ♂ | | + | | | + |40.Tetrao urogallus | | | + ♂ | + ♂ | | + | | | + |41.Alectoris barbara | | | | | | + | | | |42.Coturnix coturnix | | | | + | | + | | | |43.Meleagris gallopavo | | | + | | | | | | |44.Rallus aquaticus | | | | + | | + | | | |45.Gallinula chloropus | + | | | + | | + | | | + |46.Haematopus ostralegus | | + | | + | | | | | |47.Pluvialis apricaria | + | + | | + | + | + | | + | + |48.Pluvialis squatarola | | + | | + | | | | | + |49.Vanellus vanellus | + | + | | + | + | + | | | |50.Calidris canutus | | + | | + | | | | | |51.Philomachus pugnax | | | | + | | + | | | |52.Limosa limosa | | + | | + | | + | | | |53.Limosa lapponica | | + | | + | | + | | | + |54.Numenius phaeopus | | + | | + | | | | | + |55.Numenius arquata | | + | | + | + | + | | | + |56.Tringa erythropus | | + | | + | | | | | |57.Tringa totanus | | + | | + | | + | | | + |58.Tringa nebularia | | + | | + | | | | | |59.Larus ridibundus | | + | + | | | | | | |60.Larus canus | | + | + | | | | | | |61.Larus fuscus | | + | + | | | | | | |62.Larus argentatus | | + | + | | | | | | |63.Larus marinus | | + | + | | | | | | |64.Columba oenas | | | | + | | | | | |65.Streptopelia decaoctoa | | + | + | + | | | | | |66.Streptopelia turtur | | | | + | | + | | | |67.Alauda arvensis | | | | + | | + | | | |68.Turdus merula | | | | + | | + | | | |69.Turdus pilaris | | | | + | | + | | | |70.Turdus philomelos | | | | + | | + | | | |71.Turdus iliacus | | | | + | | + | | | |72.Turdus viscivorus | | | | + | | | | | |--------------------------------------------------BILAG III/1ANHANG III/1ANNEX III/1ANNEXE III/1ALLEGATO III/1BIJLAGE III/1| Dansk | Deutsch | English | Français | Italiano | Nederlands |1.Anas platyrhynchus | Gråand | Stockente | Mallard | Canard colvert | Germano reale | Wilde eend |2.Lagopus lagopus scoticus et hibernicus | Grouse | Schottisches Moorschneehuhn | Red grouse | Lagopède des saules | Pernice bianca di Scozia | Moerassneeuwhoen |3.Alectoris rufa | Rødhøne | Rothuhn | Red-legged partridge | Perdrix rouge | Pernice rossa | Rode patrijs |4.Alectoris barbara | Berberhøne | Felsenhuhn | Barbary partridge | Perdrix de Barbarie | Pernice di Sardegna | Barbarijse patrijs |5.Perdix perdix | Agerhøne | Rebhuhn | Partridge | Perdrix grise | Starna | Patrijs |6.Phasianus colchicus | Fasan | Fasan | Pheasant | Faisan de chasse | Fagiano | Fazant |7.Columba palumbus | Ringdue | Ringeltaube | Wood pigeon | Pigeon ramier | Colombaccio | Houtduif |--------------------------------------------------BILAG III/2ANHANG III/2ANNEX III/2ANNEXE III/2ALLEGATO III/2BIJLAGE III/2| Dansk | Deutsch | English | Français | Italiano | Nederlands |8.Anser anser | Grågås | Graugans | Greylag goose | Oie cendrée | Oca selvatica | Grauwe gans |9.Anas penelope | Pibeand | Pfeifenente | Wigeon | Canard siffleur | Fischione | Smient |10.Anas crecca | Krikand | Krickente | Teal | Sarcelle d'hiver | Alzavola | Wintertaling |11.Anas acuta | Spidsand | Spießente | Pintail | Canard pilet | Codone | Pijlstaart |12.Aythya ferina | Taffeland | Tafelente | Pochard | Fuligule milouin | Moriglione | Tafeleend |13.Aythya fuligula | Troldand | Reiherente | Tufted duck | Fuligule morillon | Moretta | Kuifeend |14.Somateria mollissima | Ederfugl | Eiderente | Eider | Eider à duvet | Edredone | Eidereend |15.Lagopus mutus | Fjeldrype | Alpenschneehuhn | Ptarmigan | Lagopède des Alpes | Pernice bianca | Alpensneeuwhoen |16.Tetrao urogallus | Tjur | Auerhuhn | Capercaillie | Grand tétras | Gallo cedrone | Auerhoen |17.Fulica atra | Blishøne | Bläßhuhn | Coot | Foulque macroule | Folaga | Meerkoet |--------------------------------------------------BILAG III/3ANHANG III/3ANNEX III/3ANNEXE III/3ALLEGATO III/3BIJLAGE III/3| Dansk | Deutsch | English | Français | Italiano | Nederlands |18.Anser albifrons | Blisgås | Bläßgans | White-fronted goose | Oie rieuse | Oca lombardella | Kolgans |19.Anas clypeata | Skeand | Löffelente | Shoveler | Canard souchet | Mestolone | Slobeend |20.Aythya marila | Bjergand | Bergente | Scaup | Fuligule milouinin | Moretta grigia | Toppereend |21.Melanitta nigra | Sortand | Trauerente | Common scoter | Macreuse noire | Orchetto marino | Zwarte zeeëend |22.Tetrao tetrix (Lyrurus tetrix) | Urfugl | Birkhuhn | Black grouse | Tétras lyre | Fagiano di monte | Korhoen |23.Pluvialis apricaria | Hjejle | Goldregenpfeifer | Golden plover | Pluvier doré | Piviere dorato | Goudplevier |24.Lymnocryptes minimus | Enkeltbekkasin | Zwergschnepfe | Jack snipe | Bécassine sourde | Frullino | Bokje |25.Gallinago gallinago | Dobbeltbekkasin | Bekassine | Snipe | Bécassinne de marais | Beccaccino | Watersnip |26.Scolopax rusticola | Skovsneppe | Waldschnepfe | Woodcock | Bécasse des bois | Beccaccia | Houtsnip |--------------------------------------------------IV PRIEDASa) - Kilpos, klijai, gyvi apakinti ar sužaloti paukščiai, naudojami kaip jaukas, magnetofonai, nutrenkimo elektra priemonės.- Dirbtinės šviesos šaltiniai, veidrodžiai, taikinį apšviečiančios priemonės, taikikliai šaudyti naktį, elektroniniai vaizdo didintuvai ar vaizdo konverteriai.- Sprogmenys.- Tinklai, spąstai, užnuodytas ar anestezuojantis jaukas.- Pusiau automatiniai ar automatiniai ginklai su dėtuve, kurioje telpa daugiau nei dvi apkabos šovinių.b) - Lėktuvai, automašinos.- Laivai, plaukiantys didesniu nei penkių kilometrų per valandą greičiu. Atviroje jūroje dėl saugos motyvų valstybės narės gali leisti naudotis motorinėmis valtimis, plaukiančiomis ne didesniu kaip 18 kilometrų per valandą greičiu. Apie visus duotus leidimus valstybės narės praneša Komisijai.--------------------------------------------------V PRIEDASa) Nacionaliniai sąrašai rūšių, kurioms yra išnykimo grėsmė, arba ypač nykstančių rūšių, atsižvelgiant į jų geografinį paplitimą.b) Teritorijų, kurios ypač svarbios migruojančių rūšių migracijos keliams, žiemojimui ir perėjimui, sąrašai ir ekologinis aprašas.c) Žiedavimo būdu surinkti duomenys apie migruojančių rūšių populiacijas.d) Laukinių paukščių gaudymo būdų įtakos jų populiacijų gausumo lygiui vertinimas.e) Ekologinių metodų, padedančių išvengti paukščių daromos žalos kūrimas ir tobulinimas.f) Tam tikrų rūšių, galinčių būti užterštumo rodikliais, nustatymas.g) Cheminės taršos neigiamos įtakos paukščių rūšių populiacijų gausumo lygiui tyrimas.--------------------------------------------------