title: 1984 m. birželio 7 d. Komisijos Direktyva iš dalies keičianti Tarybos direktyvos 77/96/EEB dėl trichinelių (trichinella spiralis) tyrimo naminių kiaulių šviežioje mėsoje, importuojamoje iš trečiųjų šalių, priedus

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31984L0319

Oficialusis leidinys L 167 , 27/06/1984 p. 0034 - 0043 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 3 tomas 17 p. 0185  specialusis leidimas ispanų kalba: skyrius 03 tomas 31 p. 0083  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 3 tomas 17 p. 0185  specialusis leidimas portugalų kalba skyrius 03 tomas 31 p. 0083

		Komisijos Direktyva1984 m. birželio 7 d.iš dalies keičianti Tarybos direktyvos 77/96/EEB dėl trichinelių (trichinella spiralis) tyrimo naminių kiaulių šviežioje mėsoje, importuojamoje iš trečiųjų šalių, priedus(84/319/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1976 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyvą 77/96/EEB dėl trichinelių (trichinella spiralis) tyrimo naminių kiaulių šviežioje mėsoje, importuojamoje iš trečiųjų šalių [1], su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 83/91/EEB [2], ypač į jos 8 straipsnį,kadangi naujieji tyrimai įgalino atrasti tam tikrus trichinelių aptikimo kiaulienoje metodus; kadangi sveikatos apsaugos atžvilgiu šie metodai yra tokie pat patikimi, kaip ir esami metodai; kadangi reikia atitinkamai papildyti Direktyvos 77/96/EEB I priedą;kadangi siekiant palengvinti trichinelių ištyrimą, valstybėms, kurios nėra narės ir valstybėms narėms turėtų būti leista rinktis iš siūlomų metodų;kadangi šiuo metu taikomi trichinelių ištyrimo metodai turi būti tam tikru būdu techniškai pritaikyti, taip pat ir reikalavimai, kurių turi laikytis trichineles tiriančios laboratorijos;kadangi šia direktyva nustatytos priemonės atitinka Veterinarijos nuolatinio komiteto nuomonę,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisDirektyva 77/96/EEB iš dalies keičiama taip, kaip pateikta priede.2 straipsnisValstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję ne vėliau kaip iki 1985 m. sausio 1 d., įgyvendina šią direktyvą. Jos nedelsdamos apie tai praneša Komisijai.3 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1984 m. birželio 7 d.Komisijos varduPoul DalsagerKomisijos narys[1] OL L 26, 1977 1 31, p. 67.[2] OL L 59, 1983 3 5, p. 34.--------------------------------------------------PRIEDASA. I priedas iš dalies keičiamas taip:1. II poskyrio a punkte:- 10 įtrauka pakeičiama taip:"stereomikroskopas (didinamoji galia nuo 15 iki 40 kartų) su atitinkamu apšvietimu",- paskutinė įtrauka pakeičiama taip:"virškinimo skystis, susidedantis iš:10 g pepsino (80 u/g FIP: Fédération internationale de pharmacie), 5 ml HCl (bent 37 %), sumaišyti su vienu litru vandentiekio vandens."2. III poskyris pakeičiamas taip:"III. DIRBTINIO VIRŠKINIMO METODAS, KAI TIRIAMI BENDRI MĖGINIAIa) Įranga ir reagentai- peilis ir žnyplės mėginių paėmimui,- mėsos malimo įrankis, kurio skylučių diametras — 2–3 mm,- 3 l talpos Erlenmejerio kolba su guminiu arba vatos kamščiu,- 2000 ml talpos kūgio formos piltuvėlis,- paprastas A formos stovas, kurio ilgis – apie 28 cm, o vertikalė – 80 cm,- žiedas, kurio apytikslis diametras – 10–11 cm ir kurį galima tvirtinti prie stovo,- užvarža su plokščiomis žnyplėmis (23 × 40 mm), kuri gali būti pritvirtinta prie stovo dvigubu sukabinimu,- sietas (skylutės dydis - 177 mikronai), kurio išorinis diametras – 11 cm, pagamintas iš žalvario ar nerūdijančio plieno,- piltuvėlis, kurio vidinis diametras – ne mažesnis kaip 12 cm,- 100 ml talpos stikliniai matavimo cilindrai,- stereomikroskopas (didinamoji galia – 15–40 kartų) su atitinkamu apšvietimu arba trichinoskopas su horizontaliu stalu kompresoriui ir atitinkamu apšvietimu,- naudojant trichinoskopą – indą, kuriame skaičiuojamos lervos, galima apibūdinti taip:lervų skaičiavimo indą sudaro 3 mm storio akrilo plokštelės:i) 180 × 40 mm indo dugnas, padalytas į kvadratus;ii) 230 × 20 mm šoninės sienelės;iii) 40 × 20 mm galinės sienelės. Dugnas ir galinės sienelės įstatomos tarp šoninių sienelių ir taip gaunamas indas su dviem mažomis rankenėlėm abiejuose galuose. Išorinis dugno paviršius turėtų būti 7–9 mm pakilęs nuo karkaso, suformuoto iš šoninių ir galinių sienelių, pagrindo. Dalys klijuojamos specialiais klijais,- keletas 9 cm skersmens Petri lėkštelių (jos naudojamos, atliekant tyrimą stereomikroskopu), kurių dugno paviršius aštriu įrankiu padalytas į 10 × 10 mm tyrimo plotelius,- keletas 10 l talpos šiukšlių dėžių, kurios teigiamų rezultatų atveju naudojamos įrankių dezinfekavimo tirpalams (pvz., formalinui) ir likusiam virškinimo tirpalui surinkti,- koncentruota (37 %) druskos rūgštis,- pepsinas, kurio koncentracija – 1:10000 NF (US National Formulary)atitinkanti 1:12500 BP (British Pharmacopoea)atitinkanti 2000 FIP (Fédération internationale de pharmacie),- keletas padėklų, ant kurių galima laikyti 50 mėginių po 2 g,- svarstyklės, sveriančios 0,1 g tikslumu.b) Mėginių ėmimas1. Kai tiriama visa skerdena, imamas apie 2 g mėginys iš abiejų diafragmos kojelių prie perėjimo į raumeningąją dalį. Kai diafragmos kojelių nėra, reikia paimti tokio paties dydžio mėginį iš diafragmos šonkaulinės arba krūtinkaulio dalies arba iš liežuvio, žandikaulio ar pilvo raumenų.2. Kai turimi mėsos gabalai, imamas maždaug 2 g mėginys iš skeleto raumenų, kurie turi nedaug riebalų, o jei įmanoma – arčiau kaulų ar sausgyslių.c) Metodas1. i) Jungtinis 100 mėginių tyrimasIš 100 atskirų kiaulienos mėginių turi būti paimta maždaug 1 g. Šis jungtinis mėginys kartą perleidžiamas per mėsmalę.Malta mėsa turi būti patalpinta 3 litrų talpos Erlenmejerio kolboje, pridedant į ją 7 g pepsino, apie 2 litrus vandentiekio vandens, pašildyto maždaug iki 40–41 oC, ir 25 ml koncentruotos druskos rūgšties. Mišinį reikia suplakti, kad ištirptų pepsinas.Tirpalo pH bus lygus 1,5–2.- Virškinimui Erlenmejerio kolba turi būti inkubuojama 40-41 oC temperatūroje maždaug keturias valandas. Inkubacinio periodo metu ją reikia laikas nuo laiko bent du kartus per valandą pakratyti.- Suvirškintas tirpalas turi būti perfiltruojamas per sietą į kūgio formos 2 l atskiriantį piltuvėlį ir bent valandai paliekamas ant stovo.- Iš viso apie 45 ml skysčio turi būti išleista į matavimo cilindrą ir išpilstyta į tris Petri lėkšteles, kurių dugnai turėtų būti padalyti į kvadratus po 15 ml kiekviename inde.- Kiekvienas Petri lėkštelės turinys turi būti kruopščiai ištirtas, ieškant pro stereomikroskopą trichinelių lervų.- Kai naudojami lervas skaičiuojantys indai, 45 ml skysčio turi būti paskirstyti į du lervų skaičiavimo indus, ir ištirti per trichinoskopą.Nuosėdose lervas galima atpažinti, ir dažnai drungname vandenyje pastebimos susisukančios bei išsisukančios "spiralės".- Nuosėdos turi būti ištirtos iš karto, kai tik baigtas virškinimas. Jokiu būdu tyrimo negalima atidėti kitai dienai.Jei susidariusios nuosėdos nėra pakankamai skaidrios ar nebuvo ištirtos per 30 min. nuo paruošimo, jas būtina praskalauti: galutinis 45 ml mėginys pilamas į matavimo cilindrą ir paliekamas 10 minučių nusistovėti. Po to 30 ml paviršinio skysčio nusiurbiama, o likę 15 ml skysčio atskiedžiami vandentiekio vandeniu iki 45 ml. Skystis paliekamas nusistovėti 10 min., po to nusiurbiama 30 ml paviršinio skysčio, o likę 15 ml skysčio supilama į Petri lėkštelę arba trichinelių lervų skaičiavimo indą ištirti. Matavimo cilindras išplaunamas 10 ml vandentiekio vandens, kuris supilamas į mėginį Petri lėkštelėje arba lervų skaičiavimo inde ištirti.ii) Jungtinio mėginio, kurį sudaro mažiau kaip 100 individualių mėginių, tyrimasPrie jungtinio mėginio, kurį sudaro 100 mėginių, galima pridėti iki 15 pavienių mėginių, kuriuos galima tirti kartu su šitais mėginiais. Jei tiriama daugiau kaip 15 mėginių ir mažiau kaip 100 mėginių, turi būti naudojama atitinkamai mažiau virškinimo tirpalo.2. Kai jungtinio mėginio analizės rezultatas teigiamas arba keliantis abejones, iš kiekvienos kiaulės, laikantis b punkto reikalavimų, turėtų būti paimtas kitas 20 g mėginys. 20 g mėginiai, paimti iš penkių kiaulių, turėtų būti sudėti kartu ir ištirti taikant pirmiau aprašytą metodą. Tokiu būdu bus ištirti mėginiai iš 20 grupių, kurių kiekviena sudaryta iš penkių kiaulių. Jei 5 skerdenų jungtinio mėginio tyrimo rezultatas teigiamas, iš tos grupės kiekvienos skerdenos imamas papildomas 20 g mėginys ir, taikant pirmiau aprašytą metodą, ištiriamas kiekvienas atskirai."3. Pridedami IV, V ir VI poskyriai:"IV. JUNGTINIŲ MĖGINIŲ TYRIMAS VIRŠKINIMO APARATU (LERVŲ IŠSKYRIMAS SEDIMENTACIJOS METODU)a) Įranga ir reagentai- peilis ar žirklutės mėginiams paimti,- padėklai, padalyti į 50 kvadratų, kurių kiekviename kvadrate galima laikyti maždaug po 2 g mėsos mėginių,- virškinimo aparatas "Lab-blender 3500 Thermo",- virškinimo aparatui "Lab-blender" tinkami polietileniniai maišeliai,- 2 litrų talpos kūgio formos piltuvėlis, pageidautina su tefloniniais saugos kaiščiais,- stovas, žiedai ir užvaržos,- sietas (skylutės dydis – 177 mikronai), kurio išorinis diametras – 11 cm, pagamintas iš nerūdijančio plieno,- piltuvėliai sietams įdėti, kurių vidinis diametras – ne mažesnis kaip 12 cm,- 100 ml stikliniai matavimo cilindrai,- 25 ml talpos dozatorius,- 3 l talpos menzūros,- šaukštas arba stiklinė lazdelė virškinimo tirpalui menzūroje išmaišyti,- plastikinis švirkštas ir žarnelė siurbti,- 6 g matavimo šaukštas,- 1–100 oC termometras (± 0,5 oC tikslumo),- vibratorius, pvz., elektrinis skustuvas be galvutės,- laiko relė, įsijungianti kas minutę,- trichinoskopas su horizontaliu stalu arba stereomikroskopas su atitinkamu apšvietimu,- atliekant tyrimą trichinoskopu naudojamas trichinelių lervų skaičiavimo indas, kurį sudaro 3 mm storio akrilo plokštelės:i) 180 × 40 mm indo dugnas, padalytas į kvadratus;ii) 230 × 20 mm šoninės sienelės;iii) 40 × 20 mm galinės sienelės. Dugnas ir galinės sienelės įstatomos tarp šoninių sienelių ir taip gaunamas indas su dviem mažomis rankenėlėmis abiejuose galuose. Išorinis dugno paviršius turėtų būti 7-9 mm pakilęs nuo karkaso, suformuoto iš šoninių ir galinių sienelių, pagrindo. Dalys klijuojamos specialiais klijais,- keletas 9 cm skersmens Petri lėkštelių (jos naudojamos atliekant tyrimą stereomikroskopu), kurių išorinis dugno paviršius aštriu įrankiu padalintas į 10 × 10 mm tyrimo plotelius,- 17,5 % druskos rūgšties tirpalas,- pepsinas, kurio koncentracija 1:10000 NF (US National Formulary),atitinkanti 1:12500 BP (British Pharmacopoea)atitinkanti 2000 FIP (Fédération internationale de pharmacie),- keletas 10 l talpos šiukšlių dėžių, kurios teigiamų rezultatų atveju naudojamos įrankių dezinfekavimo tirpalams (pvz., formalinui) ir likusiam virškinimo tirpalui surinkti,- svarstyklės, sveriančios 0,1 g tikslumu.b) Mėginių ėmimas1. Kai tiriama visa skerdena, imamas apie 2 g mėginys iš abiejų diafragmos kojelių prie perėjimo į raumeningąją dalį. Kai diafragmos kojelių nėra, reikia paimti tokio paties dydžio mėginį iš diafragmos šonkaulinės arba krūtinkaulio dalies arba žandikaulio ar pilvo raumenų.2. Kai turimi mėsos gabalai, imamas maždaug 2 g mėginys iš skeleto raumenų, kurie turi nedaug riebalų, o jei įmanoma – arčiau kaulų ar sausgyslių.c) Metodas1. Virškinimo eigai) Jungtinis 100 mėginių tyrimas- Virškinimo aparate "Lab-blender 3500" nustatoma 40–41 oC temperatūra, ir į jį įdedami vienas į kitą įdėti du polietileniniai maišeliai.- Į vidinį maišelį įpilama 1,5 litro 32–35 oC temperatūros vandens ir pašildoma iki 40–41 oC.- Į vandenį virškinimo aparate įpilami 25 ml 17,5 % druskos rūgšties.- Įdedama 100 maždaug 1 g sveriančių mėginių (25–30 oC temperatūros), paimtų iš pavienių mėginių pagal b punkto reikalavimus.- Galiausiai įdedami 6 g pepsino. Siekiant išvengti pepsino suirimo privaloma griežtai laikytis šios komponentų dėjimo tvarkos.- Įjungiamas virškinimo aparatas, maišelio turinys virškinamas 25 min.- Polietileninis maišelis ištraukiamas iš virškinimo aparato, ir virškinimo tirpalas per sietą filtruojamas į 3 litrų talpos menzūrą.- Polietileninis maišelis išplaunamas maždaug 100 ml kiekiu vandens, kuris tada panaudojamas sietui išskalauti ir galiausiai įpilamas į menzūroje esantį filtratą.Prie jungtinio 100 mėginių mėginio galima pridėti iki 15 papildomų pavienių mėginių, kuriuos galima tirti kartu su šiais mėginiais.ii) Jungtiniai mėginiai, kuriuos sudaro mažiau kaip 100 pavienių mėginių- Virškinimo aparate "Lab-blender 3500" nustatoma 40–41 oC temperatūra, ir į jį įdedami vienas į kitą įdėti du polietileniniai maišeliai.- Virškinimo tirpalas paruošiamas taip: į maždaug 1,5 litro vandens įpilami 25 ml 17,5 % druskos rūgšties. Įdedami 6 g pepsino, viskas sumaišoma ir pašildoma iki 40–41 oC. Siekiant išvengti pepsino suirimo privaloma griežtai laikytis šios komponentų dėjimo tvarkos.- Į vidinį maišelį pilamas virškinimo tirpalas ir dedami maždaug 1 g svorio pavieniai mėsos mėginiai (25–30 oC temperatūra), paimti pagal b punkto reikalavimus santykiu 15 ml virškinimo tirpalo su vienu gramu mėginio (pvz., 30 mėginių reikalingas tūris yra 30 × 15 ml, arba 450 ml).- Į išorinį maišelį pripilama apie 41 oC temperatūros vandens, kad bendras vandens ir virškinimo tirpalo kiekis abiejuose maišeliuose sudarytų 1,5 litro.- Įjungiamas virškinimo aparatas, maišelio turinys virškinamas 25 min.- Iš virškinimo aparato ištraukiamas polietileninis maišelis, ir virškinimo tirpalas per sietą filtruojamas į 3 litrų talpos menzūrą.- Polietileninis maišelis išplaunamas maždaug 100 ml kiekiu vandens, kuris tada panaudojamas sietui išskalauti ir galiausiai įpilamas į menzūroje esantį filtratą.2. Lervų sedimentacijos tyrimo eiga- Į virškinimo tirpalą įdedama 300–400 g ledo gabalėlių arba susmulkinto ledo, kad bendras tirpalo kiekis būtų apie 2 litrus. Tirpalą reikia maišyti, kol ledas ištirps.Jei virškinama mažiau nei 100 mėginių (žr. 1 dalies ii papunktį), ledo kiekis atitinkamai sumažinamas.- Atšaldytas virškinimo tirpalas perpilamas į 2 l atskiriantį piltuvėlį, prie kurio papildomo gnybto pritvirtintas vibratorius.- Sedimentacija trunka 30 min., jos metu sedimentatuojamas piltuvėlis vibruojamas 1 minutę su 1 minutės pertrauka.- Po 30 min. į 100 ml matavimo cilindrą greitai nuleidžiama 60 ml nuosėdų mėginio, (panaudotas piltuvėlis išplaunamas detergento tirpalu).- 60 ml mėginys paliekamas mažiausiai 10 min. nusistovėti, paskui paviršinis skystis nusiurbiamas ir paliekama 15 ml skysčio ištirti, ar yra lervų.- Nusiurbti galima vienkartiniu švirkštu su plastikine žarnele.Žarnelės ilgis turi būti toks, kad matavimo cilindre liktų 15 ml skysčio, kai švirkšto stūmoklis ištrauktas ir atremtas į cilindro briauną.- Likę 15 ml skysčio supilama į trichinelių lervų skaičiavimo indą arba į dvi Petri lėkšteles ir tiriama atitinkamai trichinoskopu arba stereomikroskopu.- Nuosėdos turi būti ištirtos iš karto, kai tik baigiamas virškinimas. Jokiu būdu tyrimo negalima atidėti kitai dienai.Jei susidariusios nuosėdos nėra pakankamai skaidrios ar nebuvo ištirtos per 30 min. nuo paruošimo, jas būtina praskalauti: galutinis 60 ml mėginys supilamas į matavimo cilindrą ir paliekamas 10 min. nusistovėti. Po to 45 ml paviršinio skysčio nusiurbiama, o likę 15 ml skysčio atskiedžiama vandentiekio vandeniu iki 45 ml. Skystis paliekamas nusistovėti 10 min., paskui nusiurbiama 30 ml paviršinio skysčio, o likę 15 ml skysčio supilama į Petri lėkštelę arba trichinelių lervų skaičiavimo indą ištirti. Matavimo cilindras išplaunamas 10 ml vandentiekio vandens, kuris taip pat supilamas į mėginį Petri lėkštelėje arba trichinelių lervų skaičiavimo inde ištirti.3. Kai jungtinio mėginio analizės rezultatas teigiamas arba keliantis abejones, iš kiekvienos kiaulės skerdenos imami papildomi 20 g mėginiai, laikantis pirmiau nurodyto b punkto reikalavimų. Paruošiamas bendras 5 skerdenų 100 g mėginys ir tiriamas pirmiau aprašytu metodu. Taip ištiriama 20 skerdenų grupių po 5 kiekvienoje. Jei 5 skerdenų jungtinio mėginio tyrimo rezultatas teigiamas, iš tos grupės kiekvienos skerdenos imamas papildomas 20 g mėginys ir ištiriamas kiekvienas atskirai taikant pirmiau aprašytą metodą.V. JUNGTINIŲ MĖGINIŲ TYRIMAS VIRŠKINIMO APARATU (LERVŲ IŠSKYRIMAS FILTRO IZOLIACIJOS METODU)a) Įranga ir reagentaiNurodyti IV poskyrio a punkte.Be jau minėtosios, naudojama papildoma įranga:- 1 litro talpos Gelmano piltuvėlis su filtro laikikliu (diametras – 45 mm),- filtro diskai, kuriuos sudaro:apskritas nerūdijančio plieno tinklelis, kurio skylučių dydis – 35 mikronai (disko skersmuo – 45 mm),du 1 mm storio guminiai žiedai (išorinis diametras – 45 mm, vidinis diametras – 38 mm),apskritas tinklelis, įdedamas tarp dviejų guminių žiedų ir priklijuojamas specialiais dviejų komponentų klijais,- 3 l talpos Erlenmejerio kolba su žarnele siurbti šone,- filtro pompa,- mažiausiai 80 ml talpos polietileniniai maišeliai,- įranga polietileniniams maišeliams sandarinti,- renilazė, kurios koncentracija – 1:150000 soksleto vienetų/g.b) Mėginių ėmimasŽr. IV poskyrio b punktą.c) Metodas1. Virškinimo eigai) Jungtinis 100 mėginių tyrimasŽr. IV poskyrio c punkto 1 dalies i papunktį.ii) Jungtinio mėginio, kurį sudaro mažiau nei 100 pavienių mėginių, tyrimasŽr. IV poskyrio c punkto 1 dalies ii papunktį.2. Lervų filtracijos tyrimo eiga- Į virškinimo tirpalą įdedama 300–400 g ledo gabalėlių arba susmulkinto ledo, kad bendras tirpalo kiekis būtų apie 2 litrus.Jei virškinama mažiau nei 100 mėginių, ledo kiekis atitinkamai sumažinamas.- Tirpalą reikia maišyti, kol ledas ištirps. Atvėsęs virškinimo tirpalas paliekamas mažiausiai 3 min., kad lervos galėtų rangytis.- Gelmano piltuvėlis su filtro laikikliu ir filtro disku įtaisomas ant Erlenmejerio kolbos, prijungtos prie filtro pompos.- Virškinimo tirpalas pilamas į Gelmano piltuvėlį ir filtruojamas. Baigiantis filtracijai tam, kad virškinimo tirpalas lengviau pratekėtų pro filtrą, galima siurbti su filtro pompa. Siurbimas turi būti baigtas prieš filtrui išdžiūvant, t. y. piltuvėlyje likus 2–5 ml tirpalo.- Prafiltravus visą virškinimo tirpalą, filtro diskas nuimamas ir įdedamas į 80 ml talpos polietileninį maišelį kartu su 15–20 ml renilazės tirpalo. Renilazės tirpalas paruošiamas įdėjus 2 g renilazės į 100 ml vandentiekio vandens.- Polietileninis maišelis dukart hermetiškai uždaromas ir įdedamas į virškinimo aparatą tarp vidinio ir išorinio maišelio.- Įjungiamas virškinimo aparatas, virškinama 3 min., t. y. kol jis tiria jungtinį ar kitą mėginį.- Praėjus 3 min. polietileninis maišelis su filtro disku ir renilazės tirpalu ištraukiamas iš virškinimo aparato ir prakerpamas žirklėmis. Skystis išpilamas į lervų skaičiavimo indą arba Petri lėkštelę. Maišelis išplaunamas 5-10 ml vandens, kuris po to supilamas į lervų skaičiavimo indą ištirti trichinoskopu arba į Petri lėkštelę – ištirti stereomikroskopu.- Nuosėdos turi būti ištirtos iš karto, kai tik baigiamas virškinimas. Jokiu būdu tyrimo negalima atidėti kitai dienai.PastabaFiltro diskai turi būti naudojami tik tada, jei jie yra visiškai švarūs. Negalima leisti, kad nešvarūs diskai išdžiūtų.Filtro diskai gali būti plaunami palikus juos nakčiai renilazės tirpale. Prieš pradedant naudoti diskai turi būti išplauti šviežiame renilazės tirpale naudojant virškinimo aparatą.3. Kai jungtinio mėginio analizės rezultatas teigiamas arba keliantis abejones, iš kiekvienos kiaulės skerdenos turėtų būti paimamas papildomas 20 g mėginys, laikantis b punkto reikalavimų. 20 g mėginiai, paimti iš penkių kiaulių, turėtų būti sudėti kartu ir ištirti, taikant pirmiau minėtą metodą. Tokiu būdu bus ištirti mėginiai iš 20 grupių, kurių kiekviena sudaryta iš penkių kiaulių. Jei 5 skerdenų jungtinio mėginio tyrimo rezultatas teigiamas, iš tos grupės kiekvienos skerdenos imamas papildomas 20 g mėginys ir ištiriamas kiekvienas atskirai taikant pirmiau aprašytą metodą.VI. JUNGTINIŲ MĖGINIŲ TYRIMAS VIRŠKINIMO METODU NAUDOJANT MAGNETINĘ MAIŠYKLĘa) Įranga ir reagentai- peilis ir žnyplės mėginių paėmimui,- padėklai, padalyti į 50 kvadratų, kurių kiekviename kvadrate galima laikyti maždaug 2 g mėsos mėginių,- mikseris mėginiams susmulkinti,- magnetinė maišyklė su termostatiškai kontroliuojama šildymo plokšte ir apie 5 cm ilgio teflonu padengtais magnetiniais strypukais,- 2 litrų talpos kūgio formos piltuvėlis,- stovas, žiedai ir užvaržos,- sietas (skylutės dydis – 177 mikronai), kurio išorinis diametras – 11 cm, pagamintas iš nerūdijančio plieno,- piltuvėliai sietams įdėti, kurių vidinis diametras – ne mažesnis kaip 12 cm,- 3 litrų talpos menzūros,- apie 50 ml talpos matavimo cilindrai ar centrifuginiai mėgintuvėliai,- trichinoskopas su horizontaliu stalu arba stereomikroskopas su atitinkamu apšvietimu,- lervų skaičiavimo indas (naudojant trichinoskopą): lervų skaičiavimo indas, pagamintas iš 3 mm storio akrilo plokštelių, kurį galima apibūdinti taip:i) 180 × 40 mm indo dugnas, padalytas į kvadratus;ii) dvi 230 × 20 mm šoninės sienelės;iii) dvi 40 × 20 mm galinės sienelės. Dugnas ir galinės sienelės įstatomos tarp šoninių sienelių ir taip gaunamas indas su dviem mažomis rankenėlėmis abiejuose galuose. Išorinis dugno paviršius turėtų būti 7-9 mm pakilęs nuo karkaso, suformuoto iš šoninių ir galinių sienelių, pagrindo. Dalys klijuojamos specialiais klijais,- keletas 9 cm skersmens Petri lėkštelių (jos naudojamos atliekant tyrimą stereomikroskopu), kurių išorinis dugno paviršius aštriu įrankiu padalytas į 10 × 10 mm tyrimo plotelius,- aliuminio folija,- 25 % druskos rūgštis,- pepsinas, kurio koncentracija – 1:10000 NF (US National Formulary)atitinkanti 1:12500 BP (British Pharmacopoea)atitinkanti 2000 FIP (Fédération internationale de pharmacie),- 46–48 oC temperatūros vandentiekio vanduo,- keletas 10 l šiukšlių dėžių, kurios teigiamų rezultatų atveju naudojamos įrankių dezinfekavimo tirpalams (pvz., formalinui) ir likusiam virškinimo tirpalui surinkti,- svarstyklės, sveriančios 0,1 g tikslumu.b) Mėginių ėmimas1. Kai tiriama visa skerdena, imamas apie 2 g mėginys iš abiejų diafragmos kojelių prie ties perėjimo į raumeningąją dalį. Kai diafragmos kojelių nėra, reikia paimti tokio paties dydžio mėginį iš diafragmos šonkaulinės arba krūtinkaulio dalies arba žandikaulio ar pilvo raumenų.2. Kai turimi mėsos gabalai, imamas maždaug 2 g mėginys iš skeleto raumenų, kurie turi nedaug riebalų, o jei įmanoma – arčiau kaulų ar sausgyslių.c) Metodas1. i) Jungtinis 100 mėginių tyrimas- 100 maždaug 1 g svorio pavienių mėginių, paimtų, kaip nurodyta b punkte, susmulkinama mikseriu. Smulkinama 3 ar 4 kartus maždaug po 1 sekundę.- Susmulkinti mėginiai dedami į 3 litrų talpos menzūrą ir apšlakstomi 10 g pepsino. 2 l pašildyto iki 46–48 oC temperatūros vandentiekio vandens įpilama į menzūrą kartu su 16 ml druskos rūgšties tirpalo.- Mikserio peilis kelis kartus įmerkiamas į virškinimo tirpalą, kad atliptų prie peilio prilipę mėsos likučiai.- Į menzūrą su virškinimo tirpalu ir mėginiais dedamas magnetinis strypukas, ir menzūra uždengiama aliuminio folija.- Menzūra dedama ant pašildytos magnetinės maišyklės, pradedamas maišymas. Prieš pradedant maišyti magnetinė maišyklė sureguliuojama taip, kad viso proceso metu palaikytų pastovią 44–46 oC temperatūrą. Maišymo metu tirpalas turi nesitaškydamas suktis tokiu greičiu, kad susidarytų pakankamai gilus sūkurys.- Virškinimo tirpalas maišomas 30 min., paskui maišyklė išjungiama, o virškinimo tirpalas per sietą supilamas į nuosėdų piltuvėlį.- Virškinimo tirpalas paliekamas nusistovėti piltuvėlyje 30 min.- Praėjus 30 min. 40 ml virškinimo tirpalo mėginio greit nuleidžiama į matavimo cilindrą ar centrifuginį mėgintuvėlį.- 40 ml mėginys paliekamas 10 min. nusistovėti, paskui 30 ml paviršinio sluoksnio nusiurbiama, paliekama 10 ml.- Likę 10 ml nuosėdų mėginio supilama į trichinelių lervų skaičiavimo indą arba Petri lėkštelę.- Tada matavimo cilindras arba centrifuginis mėgintuvėlis išplaunamas apie 10 ml kiekiu vandentiekio vandens, kuris supilamas į trichinelių lervų skaičiavimo indą arba į Petri lėkštelę atitinkamai trichinoskopu arba stereomikroskopu ištirti.- Nuosėdos turi būti ištirtos iš karto, kai tik baigiamas virškinimas. Jokiu būdu tyrimo negalima atidėti kitai dienai.Jei susidariusios nuosėdos nėra pakankamai skaidrios ar nebuvo ištirtos per 30 min. nuo paruošimo, jas būtina praskalauti: galutinis maždaug 40 ml mėginys supilamas į matavimo cilindrą ir paliekamas 10 min. nusistovėti. Po to 30 ml paviršinio skysčio nusiurbiama ir paliekama 10 ml skysčio, kuris vandentiekio vandeniu atskiedžiamas iki 40 ml. Skystis paliekamas 10 min. nusistovėti, paskui nusiurbiama 30 ml paviršinio skysčio, o likę 10 ml skysčio supilama į Petri lėkštelę arba trichinelių lervų skaičiavimo indą ištirti. Matavimo cilindras išplaunamas 10 ml vandentiekio vandens, kuris taip pat supilamas į mėginį Petri lėkštelėje arba trichinelių lervų skaičiavimo inde ištirti.Jeigu yra per daug nuosėdų, kurios trukdo atlikti tyrimą, mėginys supilamas atgal į matavimo cilindrą, papildomas vandentiekio vandeniu iki 40 ml, paskui kartojama pirmiau aprašyta procedūra.ii) Jungtinio mėginio, kurį sudaro mažiau nei 100 individualių mėginių, tyrimasEsant reikalui, prie viso jungtinio mėginio, kurį sudaro 100 individualių mėginių, galima pridėti iki 15 papildomų pavienių 1 g mėginių ir kartu ištirti, kaip nurodyta c punkto 1 dalies i papunktyje. Pridėjus daugiau kaip 15 mėginių, reikia tirti kaip atskirą jungtinį mėginį. Virškinant jungtinius mėginius, kuriuos sudaro ne daugiau kaip 50 individualių mėginių, virškinimo tirpalo kiekį galima sumažinti iki vieno litro.2. Kai jungtinio mėginio analizės rezultatas teigiamas arba keliantis abejones, iš kiekvienos skerdenos papildomai imami 20 g mėginiai pagal pirmiau nurodytus b punkto reikalavimus. Padaromas 5 skerdenų po 20 g bendras mėginys ir tiriamas pirmiau aprašytu metodu. Taip ištiriami mėginiai iš 20 grupių po 5 skerdenas kiekvienoje. Jei 5 skerdenų jungtinio mėginio tyrimo rezultatas teigiamas, iš tos grupės kiekvienos skerdenos imamas papildomas 20 g mėginys ir ištiriamas kiekvienas atskirai taikant pirmiau aprašytą metodą."B. II priedo I poskyrio 1 dalis iš dalies keičiama taip:1. b punkto tekstas pakeičiamas taip:"b) tinkamai įrengta užrakinama patalpa, kuri gali būti užtemdyta, tyrimą atliekant trichinoskopu;".2. Punktas f panaikinamas, punktai g, h, i, j, k, l, m ir n tampa atitinkamai punktais f, g, h, i, j, k, l ir m.3. Naujojo punkto g tekstas pakeičiamas taip:"g) prausykla, kurioje valoma ir dezinfekuojama tyrimų įranga (pvz., talpyklos, kuriose laikomi mėginiai, kompresoriai, peiliai ir žirklės), su- vandeniui atsparia grindų danga, netrūdijančia ir lengvai valoma ir dezinfekuojama,- lygiomis sienomis, kurios bent iki 2 m aukščio padengtos plaunama šviesios spalvos danga arba dažais.Ši nuostata netaikoma naudojant I priedo II, III, IV, V ir VI poskyriuose nurodytus metodus, kai laboratorijose yra įrengta didelė darbui tinkama kriauklė."--------------------------------------------------


title: 1977 m. gegužės 17 d. Tarybos direktyva dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su motorinių transporto priemonių vilkimo kilpomis, suderinimo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31977L0389

Oficialusis leidinys L 145 , 13/06/1977 p. 0041 - 0042 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 13 tomas 7 p. 0044  specialusis leidimas graikų k.: skyrius 13 tomas 6 p. 0050  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 13 tomas 7 p. 0044  specialusis leidimas ispanų kalba: skyrius 13 tomas 7 p. 0056  specialusis leidimas portugalų kalba skyrius 13 tomas 7 p. 0056

		Tarybos direktyva1977 m. gegužės 17 d.dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su motorinių transporto priemonių vilkimo kilpomis, suderinimo(77/389/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 100 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [1],atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [2],kadangi techniniai reikalavimai, kuriuos motorinės transporto priemonės turi atitikti pagal nacionalinės teisės aktus, interalia, siejasi su tų transporto priemonių vilkimo kilpomis;kadangi šie reikalavimai valstybėse narėse skiriasi; kadangi dėl to būtina, kad visos valstybės narės arba papildydamos, arba vietoje jose galiojančių nuostatų priimtų vienodus reikalavimus, ypač norint suteikti galimybę, kad EEB tipo patvirtinimo tvarka, kuri buvo 1970 m. vasario 6 d. Tarybos direktyvos 70/156/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių ir jų priekabų tipo patvirtinimą, suderinimo [3] objektas, galėtų būti taikoma kiekvienam transporto priemonės tipui;kadangi nacionalinės teisės aktų, susijusių su motorinėmis transporto priemonėmis, derinimas numato valstybių narių abipusį patikrinimų, kurie buvo atlikti pagal bendrus reikalavimus, pripažinimą,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisŠioje direktyvoje "transporto priemonė" – tai bet kokia motorinė transporto priemonė, kuri skirta važinėti keliais, su kėbulu ar be jo, turi bent keturis ratus ir kurios didžiausias projektinis greitis viršija 25 km/h, išskyrus transporto priemones, važiuojančias bėgiais, žemės ūkio arba miško pramonės traktorius ir mašinas bei viešųjų darbų transporto priemones.2 straipsnisJokia valstybė narė negali atsisakyti suteikti EEB tipo patvirtinimą arba nacionalinį tipo patvirtinimą transporto priemonei dėl priežasčių, susijusių su tos transporto priemonės vilkimo kilpomis, jeigu jos atitinka priede nurodytus reikalavimus.3 straipsnisJokia valstybė narė negali atsisakyti registruoti arba uždrausti parduoti, pradėti eksploatuoti ar naudoti transporto priemonę dėl priežasčių, susijusių su jos vilkimo kilpomis, jeigu jos atitinka šios direktyvos priede nurodytus reikalavimus.4 straipsnisVisi pakeitimai, būtini to priedo reikalavimams su technikos pažanga suderinti, priimami vadovaujantis Tarybos direktyvos 70/156/EEB 13 straipsnyje numatyta tvarka.5 straipsnis1. Valstybės narės per 18 mėnesių nuo pranešimo apie šią direktyvą dienos priima nuostatas, kad įgyvendintų šią direktyvą, ir nedelsdamos apie tai praneša Komisijai.2. Valstybės narės užtikrina, kad šios direktyvos taikymo srityje jų priimtų teisės aktų nuostatų tekstai būtų perduoti Komisijai.6 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1977 m. gegužės 17 d.Tarybos varduPirmininkasJ. Silkin[1] OL C 76, 1975 4 7, p. 37.[2] OL C 248, 1975 10 29, p. 24.[3] OL L 42, 1970 2 23, p. 1.--------------------------------------------------PRIEDASVILKIMO KILPOS1. Skaičius1.1. Visos motorinės transporto priemonės turi būti su specialia vilkimo kilpa, montuojama priekinėje jos dalyje, prie kurios būtų galima pritvirtinti jungiamąją dalį, pavyzdžiui, standžiąją vilktį arba lanksčiąją vilktį.1.2. Direktyvos 70/156/EEB I priede apibrėžtų M1 kategorijos transporto priemonių, išskyrus tas transporto priemones, kurios nėra pritaikytos kroviniams vilkti, galinėje dalyje taip pat turi būti sumontuota vilkimo kilpa.2. Stovumas2.1. Kiekviena speciali vilkimo kilpa, sumontuota transporto priemonėje, turi išlaikyti traukiamąją traukos ir suspaudimo jėgą, kurios dydis atitinka bent pusę bendros leistinosios transporto priemonės masės, tačiau be velkamo krovinio, kuris ta vilkimo kilpa yra prikabinamas.--------------------------------------------------


title: 1993 m. birželio 23 d. Komisijos direktyva 93/48/EEB, išdėstanti aprašą, nurodantį reikalavimus, kuriuos pagal Tarybos direktyvą 92/34/EEB turi atitikti vaisinių augalų dauginamoji medžiaga ir vaisiniams auginti skirti vaisiniai augalai

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31993L0048

Oficialusis leidinys L 250 , 07/10/1993 p. 0001 - 0008 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 3 tomas 52 p. 0231  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 3 tomas 52 p. 0231

		Komisijos direktyva 93/48/EEB1993 m. birželio 23 d.išdėstanti aprašą, nurodantį reikalavimus, kuriuos pagal Tarybos direktyvą 92/34/EEB turi atitikti vaisinių augalų dauginamoji medžiaga ir vaisiniams auginti skirti vaisiniai augalaiEUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1992 m. balandžio 28 d. Tarybos direktyvą 92/34/EEB dėl prekybos vaisinių augalų dauginamąja medžiaga ir vaisiniams auginti skirtais vaisiniais augalais [1], ypač į jos 4 straipsnį,kadangi, taikant šios direktyvos nuostatas, tikslinga atsižvelgti į įvairių medžiagų gamybos ciklus;kadangi pagal Direktyvos 92/34/EEB 11 straipsnio i punktą reikalavimai dėl tiekėjo dokumento, pateikiamo kartu su CAC dauginamąja medžiaga ir vaisiniais augalais, išdėstomi apraše, sudarytame remiantis 4 straipsniu;kadangi tokios medžiagos sertifikavimo sistemą (tam tikroms rūšims) parengė arba šiuo metu tarptautiniu mastu rengia Europos augalų apsaugos organizacija (EPPO);kadangi šioje direktyvoje išdėstytus reikalavimus reikia laikyti būtiniausiais standartais, priimtinais šiame etape atsižvelgiant į dabartines gamybos sąlygas Bendrijoje; kadangi jie laipsniškai bus rengiami ir tobulinami siekiant aukštos kokybės standartų;kadangi šioje direktyvoje numatytos priemonės atitinka Vaisinių augalų genčių ir rūšių dauginamosios medžiagos nuolatinio komiteto nuomonę,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnis1. Ši direktyva nustato Direktyvos 92/34/EEB 4 straipsnyje minimus aprašus, įskaitant tos direktyvos 11 straipsnyje nurodytus ženklinimo bei uždarymo reikalavimus.2. Aprašas taikomas visų Direktyvos 92/34/EEB II priede nurodytų genčių ir rūšių auginamoms kultūroms bei dauginamajai medžiagai (įskaitant šakniastiebius) ir iš jų išvestiems vaisiniams augalams bei 4 straipsnio 1 dalies iii punkte nurodytiems kitų genčių ir rūšių šakniastiebiams, neatsižvelgiant į taikytą dauginimo sistemą, toliau šie objektai – "medžiaga".3. Šios direktyvos nuostatos taikomos palaipsniui, atsižvelgiant į 2 dalyje minimos medžiagos gamybos ciklus.2 straipsnisAtitinkamais atvejais medžiaga atitinka reikalaujamas augalų sveikatos sąlygas, nustatytas Tarybos direktyvoje 77/93/EEB [2].3 straipsnis1. Nepažeidžiant 2 straipsnio nuostatų, ant CAC medžiagos, bent jau apžiūrint ją išoriškai, iš esmės neturi būti jokių kenksmingų organizmų ir kokybę menkinančių ligų, arba kokių nors jų ženklų bei požymių, mažinančių dauginamosios medžiagos ar vaisinių augalų naudingumą, ypač neturi būti tų organizmų bei ligų, kurie yra susiję su šios direktyvos priede išvardytomis atitinkamomis gentimis ir rūšimis.2. Medžiaga, ant kurios, kultūrai augant, pasirodo akivaizdžių 1 dalyje minimų kenksmingų organizmų arba ligų ženklai ar požymiai, nedelsiant tinkamai apdorojama ir prireikus pašalinama.3. Citrusinių medžiagai taip pat taikomi šie reikalavimai:i) ji gaunama iš pradinės medžiagos, kuri:- buvo patikrinta ir kurioje nebuvo rasta jokių šiame priede išvardytų atitinkamų virusų, į virusus panašių organizmų arba ligų požymių,- buvo individualiai patikrinta, naudojant tinkamus metodus tokiems virusams, į virusus panašiems organizmams ar ligoms aptikti, ir buvo nustatyta, jog medžiagoje jų nėra;ii) patikrinama ir joje iš esmės nerasta tokių virusų, į virusus panašių organizmų arba ligų nuo paskutinio vegetacinio ciklo pradžios;iii) skiepijimo atveju, ji buvo skiepijama tik į viroidams atsparius šakniastiebius.4 straipsnis1. CAC medžiaga yra tapačios ir gynos genties ar rūšies bei nepažeidžiant Direktyvos 92/34/EEB 9 straipsnio 1 dalies antrojo sakinio yra tapačios ir grynos veislės.2. Plačiai žinomoms veislėms, nurodytoms Direktyvos 92/34/EEB 9 straipsnio 2 dalies i punkte, tiekėjas nurodo oficialų veislės pavadinimą.3. Veislių, dėl kurių yra pateikta paraiška dėl veislės autoriaus teisių arba dėl oficialaus užregistravimo, nurodytos Direktyvos 92/34/EEB 9 straipsnio 2 dalies i punkte, iki bus išduotas leidimas, turi būti rašoma selekcininko nuoroda arba siūlomas pavadinimas.4. Veislių, įtrauktų į tiekėjų turimus sąrašus pagal Direktyvos 92/34/EEB 9 straipsnio 2 dalies ii punktą, atveju, 1 dalyje nurodytas reikalavimas veislei yra grindžiamas tiekėjo turimuose sąrašuose pateiktu detaliu aprašymu.5 straipsnisCAC medžiaga iš esmės neturi turėti jokių trūkumų, galinčių pakenkti jos, kaip dauginamosios medžiagos ar vaisinių augalų kokybei.6 straipsnisSuperelitinei, elitinei ir sertifikuotai medžiagai taikomi 3 straipsnio, 4 straipsnio 1 dalies ir 5 straipsnio reikalavimai, jeigu pagal 7 straipsnyje minimas sertifikavimo schemas nenumatyti griežtesni reikalavimai.7 straipsnisKol bus sudaryta Bendrijos sertifikavimo schema, superelitinė, elitinė ir sertifikuota medžiaga turi atitikti kiekvienai iš šių kategorijų keliamus reikalavimus, nustatytus nacionalinėse sertifikavimo schemose, kurios turi kuo labiau atitikti egzistuojančias tarptautines sertifikavimo schemas.8 straipsnis1. Direktyvos 92/34/EEB 11 straipsnio i punkte minimas tiekėjo dokumentas parengiamas anksčiau nenaudotai tinkamai medžiagai ir išspausdinamas bent viena iš oficialiųjų Bendrijos kalbų. Jame nurodoma tokia informacija:i) nuoroda "EEB kokybė";ii) EEB valstybės narės kodas;iii) atsakinga oficiali institucija arba jos skiriamasis kodas;iv) registracijos arba akreditacijos numeris;v) tiekėjo pavardė ar pavadinimas;vi) individualus serijos, savaitės arba siuntos numeris;vii) tiekėjo dokumentų išrašymo data;viii) botaninis pavadinimas;ix) veislės pavadinimas: šakniastiebiui – jo paskirties veislės pavadinimas;x) kiekis;xi) kategorija;xii) importuojant iš trečiųjų šalių – pagal Direktyvos 92/34/EEB 16 straipsnio 2 dalį – išauginusios šalies pavadinimas.2. Kai prie medžiagos pridedamas Komisijos direktyvoje 92/105/EEB [3] numatytas augalo pasas, toks augalo pasas gali, jei tiekėjas to nori, būti laikomas 1 dalyje nurodytu tiekėjo dokumentu. Tačiau vis tiek turi būti pridedama nuoroda "EEB kokybė" ir nurodoma atsakinga oficiali institucija, kaip reikalaujama Direktyvoje 92/34/EEB, ir veislės ar šakniastiebio pavadinimas arba kategorija. Jei medžiaga importuojama iš trečiųjų šalių, pagal Direktyvos 92/34/EEB 16 straipsnio 2 dalį taip pat turi būti pateiktas išauginusios šalies pavadinimas. Ši informacija gali būti pateikta tame pačiame dokumente, kaip ir augalo pasas, bet aiškiai atskirta.9 straipsnis1. Pagal Direktyvos 92/34/EEB 11 straipsnio ii punktą superelitinei, elitinei ar sertifikuotai kategorijai priskiriamos medžiagos ženklinimo ir uždarymo reikalavimai yra nustatyti 7 straipsnyje minimose nacionalinėse sertifikavimo schemose.2. Vis dėlto, valstybės narės užtikrina, kad tais atvejais, kai tokioje oficialioje etiketėje pateikiama ne visa 8 straipsnio 1 dalyje nurodyta informacija, išskyrus iv, v ir vii punktus, ji turi būti papildyta. Be to, taip pat turi būti nuoroda, kad medžiaga "neužkrėsta virusais" arba "patikrinta dėl virusų".10 straipsnis1. Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję ne vėliau kaip 1993 m. gruodžio 31 d., įgyvendina šią direktyvą. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.Valstybės narės, tvirtindamos šias nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą, arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.2. Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų vidaus teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.11 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1993 m. birželio 23 d.Komisijos varduRené SteichenKomisijos narys[1] OL L 157, 1992 6 10, p. 10.[2] OL L 26, 1977 1 31, p. 20.[3] OL L 4, 1993 1 8, p. 22.--------------------------------------------------PRIEDASKONKREČIŲ KENKSMINGŲ ORGANIZMŲ IR LIGŲ, TURINČIŲ DIDELĖS REIKŠMĖS KOKYBEI, SĄRAŠASGentis ar rūšis | Konkretūs kenksmingi organizmai ir ligos |–Citrus aurantifolia (Christm) Swing.–Citrus Limon I. Burm. F–Citrus paradisi Macf–Citrus reticulata Blanco–Citrus sinensis (L.) Osbeck | Vabzdžiai, erkės ir nematodai visais jų vystymosi etapais Aleurothrixus floccosus (Mashell)Meloidogyne spp.Parabemisia myricae (Kuwana)Tylenchulus semipenetrans |Grybai Phytophtora spp. |Virusai ir į virusus panašūs organizmai, visų pirma Citrusų lapų raukšlėtumasLigos, sukeliančios šių į psoriazę panašios jaunų lapų ligos požymius: psoriazę, žiedinį puvinį, Cristacortis, Impietratura, Concave gumInfekcinė margligėViroidai, įskaitant exocortis, cachexiaxyloporosis |–Corylus avellana | Vabzdžiai, erkės ir nematodai visais jų vystymosi etapais Epidiaspis leperiiEriophis avellanaePseudaulacaspis pentagonaQuadraspidiotus perniciosus |Bakterijos Agrobacterium tumefaciensXanthomonas campestris pv. corylina |Grybai Armillariella melleaChondrostereum purpureaumNectria galligenaPhyllactinia guttataVerticillium spp. |Virusai ir į virusus panašūs organizmai, visų pirma obuolių mozaikos virusaslazdynų maculatura lineare MLO |–Cydonia Miller–Pyrus communis L. | Vabzdžiai, erkės ir nematodai visais jų vystymosi etapais Anarsia lineatellaEriosoma lanigerumSkydmariai, ypač:Epidiaspis leperii, Pseudaulacaspis pentagona, Quadraspidiotus perniciosus |Bakterijos Agrobacterium tumefaciensPseudomonas syringae pv. syringae |Grybai Armillariella melleaChondrostereum purpureumNectria galligenaPhytophthoraspp.Rosellinia necatrixVerticillium spp. |Virusai ir į virusus panašūs organizmai Visi |–Fragaria x ananassa duch | Vabzdžiai, erkės ir nematodai visais jų vystymosi etapais Aphelenchoides spp.Ditylenchus dipsaciTarsonemidae |Grybai Phytophthora cactorumVerticillium spp. |Virusai ir į virusus panašūs organizmai, visų pirma Strawberry green petal MLO |–Juglans regia L. | Vabzdžiai, erkės ir nematodai visais jų vystymosi etapais Skydmariai, ypač:Epidiaspis leperii, Pseudaulacaspis pentagona, Quadraspidiotus perniciosus |Bakterijos Agrobacterium tumefaciensXanthomonas campestris pv. juglandi |Grybai Armillariella melleaNectria galligenaChondrostereum purpureumPhytophthora spp. |Virusai ir į virusus panašūs organizmai, visų pirma Vyšnių lapų susisukimo virusas |–Malus Miller | Vabzdžiai, erkės ir nematodai visais jų vystymosi etapais Anarsia lineatellaEriosoma lanigerumSkydmariai, ypač:Epidiaspis leperii, Pseudaulacaspis pentagona, Quadraspidiotus perniciosus |Bakterijos Agrobacterium tumefaciensPseudomonas syringae pv. syringae |Grybai Armillariella melleaChondrostereum purpureumNectria galligenaPhytophthora cactorumRosellinia necatrixVenturia spp.Verticillium spp. |Virusai ir į virusus panašūs organizmai Visi |–Olea europea | Vabzdžiai, erkės ir nematodai visais jų vystymosi etapais Eusophera pinguisMeloidogyne spp.Saissetia oleae |Bakterijos Pseudomonas syringaepv. savastanoi |Grybai Verticillium dahliae |Virusai ir į virusus panašūs organizmai Visi |–Pistacia vera | Grybai Verticillium spp. |Virusai ir į virusus panašūs organizmai Visi |–Prunus domestica L.–Prunus salicina | Vabzdžiai, erkės ir nematodai visais jų vystymosi etapais Aculops fockeuiCapnodis tenebrionisEriophyes similisMeloidogyne spp.Skydmariai, ypač:Epidiaspis leperii, Pseudaulacaspis pentagona, Quadraspidiotus perniciosus |Bakterijos Agrobacterium tumefaciensPseudomonas syringae pv. mors prunorumPseudomonas syringae pv. syringae |Grybai Armillariella melleaChondrostereum purpureumNectria galligenaRosellinia necatrixVerticillium spp. |Virusai ir į virusus panašūs organizmai Slyvų žemaūgės virusasslyvų nekrotinis žiediškosios dėmėtligės virusas |–Prunus armeniaca (L.)–Prunus amygdalus Batsch–Prunus persica (L.) Batsch | Vabzdžiai, erkės ir nematodai visais jų vystymosi etapais Anarsia lineatellaCapnodis tenebrionisMeloidogyne spp.Skydmariai, ypač:Epidiaspis leperii, Pseudaulacaspis pentagona, Quadraspidiotus perniciosus |Bakterijos Agrobacterium tumefaciensPseudomonas syringae pv. mors prunorumPseudomonas syringae pv. syringae |Grybai Armillariella melleaChondrostereum purpureumNectria galligenaRosellinia necatrixTaphrina deformansVerticillium spp. |Virusai ir į virusus panašūs organizmai Slyvų žemaūgės virusasslyvų nekrotinis žiediškosios dėmėtligės virusas |–Prunus avium L.–Prunus cerasus | Vabzdžiai, erkės ir nematodai visais jų vystymosi etapais Capnodis tenebrionisMeloidogyne spp.Skydmariai, ypač:Epidiaspis leperii, Pseudaulacaspis pentagona, Quadraspidiotus perniciosus |Bakterijos Agrobacterium tumefaciensPseudomonas syringae pv. mors prunorumPseudomonas syringae pv. syringae |Grybai Armillariella melleaChondrostereum purpureumNectria galligenaRosellinia necatrixVerticillium spp. |Virusai ir į virusus panašūs organizmai Slyvų žemaūgės virusasslyvų nekrotinis žiediškosios dėmėtligės virusas |–Ribes | Vabzdžiai, erkės ir nematodai visais jų vystymosi etapais Aphelenchoidesspp.Cecidophyopsis ribis |Bakterijos Agrobacterium tumefaciens |Grybai Armillariella melleaNectria cinnabarinaRosellinia necatrixVerticillium spp. |Vírusai ir į virusus panašūs organizmai, visų pirma Serbentų reversinė mikoplazmaJuodųjų serbentų infekcinės margligės sukėlėjas |–Rubus | Vabzdžiai, erkės ir nematodai visais jų vystymosi etapais Aceria essigi |Bakterijos Agrobacterium rhizogenesAgrobacterium tumefaciensRhodococcus fascians |Grybai Armillariella melleaDidymelia applanataPeronospora rubiPhytophthora fragariaevar. rubiVerticillium spp. |Virusai ir į virusus panašūs organizmai, visų pirma: Aviečių pūkuotosios žemaūgės virusasAviečių lapų garbanės virusas |--------------------------------------------------


title: 1983 m. kovo 14 d. Komisijos Direktyva iš dalies keičianti Tarybos direktyvos 79/117/EEB, draudžiančios pateikti į rinką ir naudoti augalų apsaugos produktus, turinčius tam tikrų veikliųjų medžiagų, priedą

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31983L0131

Oficialusis leidinys L 091 , 09/04/1983 p. 0035 - 0035 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 3 tomas 16 p. 0071  specialusis leidimas ispanų kalba: skyrius 03 tomas 27 p. 0129  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 3 tomas 16 p. 0071  specialusis leidimas portugalų kalba skyrius 03 tomas 27 p. 0129

		Komisijos direktyva1983 m. kovo 14 d.iš dalies keičianti Tarybos direktyvos 79/117/EEB, draudžiančios pateikti į rinką ir naudoti augalų apsaugos produktus, turinčius tam tikrų veikliųjų medžiagų, priedą(83/131/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1978 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyvą 79/117/EEB, draudžianč2ią pateikti į rinką ir naudoti augalų apsaugos produktus, turinčius tam tikrų veikliųjų medžiagų [1], ypač į jos 6 straipsnį,kadangi dėl mokslo ir technikos žinių raidos būtina padaryti tam tikrus Direktyvos 79/117/EEB priedo pakeitimus;kadangi, atrodo, pageidautina išbraukti tam tikrą laikinai leidžiančių nukrypti nuostatų skaičių iš šioje direktyvoje nustatytų draudimų, kadangi šiuo metu yra mažiau pavojingų apdorojimo būdų;kadangi visos valstybės narės informavo Komisiją, kad jos neketina arba jau nebeketina naudotis šiomis leidžiančiomis nukrypti nuostatomis;kadangi, atrodo, vertėtų patvarų chlororganinį junginį kamfechlorą įrašyti į draudžiamų veikliųjų medžiagų sąrašą, nes jo naudojimas gali daryti kenksmingą poveikį žmonių ir gyvūnų sveikatai, o taip pat nepriimtiną neigiamą poveikį aplinkai; kadangi Komisija pasitarė su Pesticidų moksliniu komitetu dėl šio junginio;kadangi šioje direktyvoje numatytos priemonės atitinka Augalų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnisDirektyvos 79/117/EEB priedas iš dalies keičiamas taip:1. A dalyje "Gyvsidabrio junginiai":a) 4 punkto"Alkilgyvsidabrio junginiai"a papunktis pakeičiamas taip:"Sėklinių bulvių beicavimas";b) 5 punkte "Alkoksialkilo ir arilgyvsidabrio junginiai":aa) a papunktis išbraukiamas;bb) b, c ir d papunkčiai atitinkamai tampa a, b ir c papunkčiais.2. B dalyje "Patvarūs chlororganiniai junginiai":a) 1 punkto"Aldrinas"a papunktis pakeičiamas taip:"dirvožemio apdorojimas nuo Otiorrhynchus daigynuose ir dekoratyvinių augalų lysvėse";b) 4 punkto "DDT" a, b, c ir e papunkčiai išbraukiami;c) 7 punkto "Heptachloras" 2 skilties tekstas išbraukiamas;d) 1 skiltis po 8 punkto papildoma taip:"9. Kampfechloras".2 straipsnisValstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję ne vėliau kaip 1984 m. spalio 1 d., įgyvendina šią direktyvą. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.3 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1983 m. kovo 14 d.Komisijos varduPoul DalsagerKomisijos narys[1] OL L 33, 1979 2 8, p. 36.--------------------------------------------------


title: 1985 m. sausio 29 d. Tarybos Direktyva dėl šviežios mėsos ir paukštienos veterinarinio patikrinimo ir kontrolės finansavimo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31985L0073

Oficialusis leidinys L 032 , 05/02/1985 p. 0014 - 0015 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 3 tomas 18 p. 0104  specialusis leidimas ispanų kalba: skyrius 03 tomas 33 p. 0152  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 3 tomas 18 p. 0104  specialusis leidimas portugalų kalba skyrius 03 tomas 33 p. 0152

		Tarybos Direktyva1985 m. sausio 29 d.dėl šviežios mėsos ir paukštienos veterinarinio patikrinimo ir kontrolės finansavimo(85/73/EEB)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 43 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą [1],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [2],atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [3],kadangi siekiant suvienodinti vartotojui teikiamas sveikatos apsaugos priemones, Direktyvoje 64/433/EEB [4] su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 83/90/EEB [5], numatyta vykdyti šviežios mėsos, kuri gali būti skirta Bendrijos vidaus prekybai, veterinarinį patikrinimą ir kontrolę;kadangi siekiant apsaugoti žmonių ir gyvūnų sveikatą Bendrijoje, Direktyvoje 72/462/EEB [6] su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 83/91/EEB [7], numatyta valstybių narių kompetentingų institucijų importuojant šviežią mėsą vykdoma sveikatos kontrolė bei valstybių narių ir Komisijos veterinarijos ekspertų eksportuojančiose trečiosiose šalyse atliekami patikrinimai;kadangi Direktyva 64/433/EEB taikoma tik tai šviežiai mėsai, kuri gali būti skirta Bendrijos vidaus prekybai; kadangi vis dėlto valstybių narių institucijos pradėjo vykdyti tik šalies rinkai skirtos šviežios mėsos nacionalinę kontrolę;kadangi Tarybos direktyva 71/118/EEB [8] su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 84/642/EEB [9], numatyti šviežios paukštienos veterinariniai patikrinimai ir kontrolė;kadangi šiems veterinariniams patikrinimams ir kontrolei renkami mokesčiai, kuriuos šiuo metu skirtingais būdais finansuoja atskiros valstybės narės; kadangi dėl šių skirtumų gali būti padarytas poveikis tų gamybos linijų, kurioms didžiąja dalimi taikomas bendrojo rinkų organizavimo principas, konkurencijos sąlygoms;kadangi siekiant ištaisyti šią padėtį, reikėtų nustatyti suderintas minėtų veterinarinių patikrinimų ir kontrolės finansavimo taisykles;kadangi dėl nacionalinių valdymo ir finansavimo nuostatų bei administracinių procedūrų reikėtų nustatyti dvejų metų laikotarpį, kad Graikijos Respublika galėtų taikyti reikiamą patikrinimų ir kontrolės mokesčių rinkimo mechanizmą,PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:1 straipsnis1. Nuo 1986 m. sausio 1 d. valstybės narės užtikrina, kad:- mokesčiai būtų renkami, kai 2 dalyje minėti gyvūnai yra skerdžiami veterinarinių patikrinimų ir kontrolės sąskaita,- siekiant užtikrinti lygiavertį vertinimą, numatytą Direktyvos 71/118/EEB 15 straipsnyje, ir padengti Direktyvoje 72/462/EEB numatytas išlaidas, būtų numatyta rinkti mokesčius už šiose direktyvose nurodytą iš trečiųjų šalių importuotą mėsą,- būtų draudžiama tiesiogiai ar netiesiogiai kompensuoti mokesčius.2. Šioje direktyvoje "gyvūnai" — tai naminiai šių rūšių gyvūnai: galvijai (įskaitant buivolus), kiaulės, avys ir ožkos, naminiai neporakanopiai ir vištos, kalakutas, perlinės vištos, antys ir žąsys.2 straipsnis1. Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, kvalifikuota balsų dauguma iki 1986 m. sausio 1 d. priima sprendimą dėl standartinio 1 straipsnio 1 dalies pirmosiose dviejose įtraukose minėtų mokesčių dydžio arba dydžių ir dėl išsamių šios direktyvos taikymo taisyklių, principų bei galimų išimčių. Tačiau už mėsą, vežamą iš skerdyklų, kuri nėra patvirtinta pagal Direktyvą 64/433/EEB, nenustatomi imtinų mokesčių dydžiai, nebent Taryba iki nurodytos datos nustatytų tokios mėsos patikrinimo taisykles.2. Valstybėms narėms leidžiama rinkti šio straipsnio 1 dalyje nurodytą dydį ar dydžius viršijančius mokesčius, jei bendra kiekvienos valstybės narės surinktų mokesčių suma lieka mažesnė arba lygi tikrosioms patikrinimo išlaidoms.3 straipsnisIki 1990 m. sausio 1 d. Komisija pateikia ataskaitą apie įgytą patirtį kartu su pasiūlymais dėl galimybės iš dalies pakeiti pirmiau minėtus straipsnius.4 straipsnisValstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję iki 1986 m. sausio 1 d., įgyvendina šią direktyvą. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.Tačiau Graikijos Respublikai nustatomas papildomas dvejų metų laikotarpis pradėti laikytis šios direktyvos.5 straipsnisŠi direktyva skirta valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 1985 m. sausio 29 d.Tarybos varduPirmininkasG. Andreotti[1] OL C 168, 1984 6 28, p. 4, OL C 97, 1981 4 29, p. 12 ir OL C 162, 1984 6 22, p. 10.[2] OL C 87, 1982 4 5, p. 116 ir 1985 m. sausio 17 d. pareikšta nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).[3] OL C 307, 1984 11 19, p. 1 ir 1984 m. gruodžio 12 d. pareikšta nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).[4] OL 121, 1964 7 29, p. 2012/64.[5] OL L 59, 1983 3 5, p. 10.[6] OL L 302, 1972 12 31, p. 28.[7] OL L 59, 1983 3 5, p. 34.[8] OL L 55, 1971 3 8, p. 23.[9] OL L 339, 1984 12 27, p. 26.--------------------------------------------------